{"text_format":"2","workbook":"xlsx","n_sheets":1,"sheets":["Tegevused_vorm"],"not_rendered":{"charts":0,"images":0,"macros":0,"external_links":0,"defined_names":0,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"run_cost":"one","rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900"}

{"sheet":"Tegevused_vorm","index":0,"n_rows":56,"n_cols":15,"rows_kept":56,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[46,1,46,6],[50,1,50,6],[40,1,40,6],[35,1,35,6],[4,1,4,6],[8,1,8,6],[12,1,12,6],[20,1,20,6],[30,1,30,6],[23,1,23,6],[43,1,43,6]]}
[null,null,null,"\"PÕLEVKIVI KASUTAMISE RIIKLIKU ARENGUKAVA 2016–2030\" RAKENDUSPLAAN"]
[]
["NR","Eesmärk/Meede/Tegevus","Indikaator/Tulemus","EA liik","Toetus","COFOG","Vastutaja","Indikaatori algtase (2013)",2016,2017,2018,2019,"Periood kokku","Indikaatori sihttase (2020)","Seos teiste valdkonna arengukavadega"]
[null,"MAKSUMUS   KOKKU",{"$nulls":6},{"$f":"SUM(I5,I24,I44)","v":741168},{"$f":"SUM(J5,J24,J44)","v":856000},{"$f":"SUM(K5,K24,K44)","v":1190000},{"$f":"SUM(L5,L24,L44)","v":860000},{"$f":"SUM(M5,M24,M44)","v":3647168}]
[null,"1. Põlevkivi kaevandamise efektiivsuse tõstmine ja negatiivse keskkonnamõju vähendamine",{"$nulls":6},{"$f":"SUM(I9,I13,I21)","v":90000},{"$f":"SUM(J9,J13,J21)","v":331000},{"$f":"SUM(K9,K13,K21)","v":515000},{"$f":"SUM(L9,L13,L21)","v":185000},{"$f":"SUM(M9,M13,M21)","v":1121000}]
[null,null,"Allmaakaevandamise kao osakaal kaevandatud ja kasutuskõlbmatuks muudetud põlevkivivarust , %",{"$nulls":4},29.2,{"$nulls":5},"kuni 29,2"]
[null,null,"Aheraine taaskasutamine, %",{"$nulls":4},40,{"$nulls":5},"vähemalt 40"]
[null,null,"Maapõuest väljatud põlevkivivaru tonni kohta välja pumbatud vee kogus",{"$nulls":4},"15 m3",{"$nulls":5},"14 m3"]
[null,"1.1.  Põlevkivi säästliku kaevandamise edendamine",{"$nulls":6},{"$f":"SUM(I10:I12)","v":40000},{"$f":"SUM(J10:J12)","v":166000},{"$f":"SUM(K10:K12)","v":270000},110000,586000]
[null,"1.1.1. Eesti põlevkivimaardla kaevandamise eelispiirkondade määramine\n1.1.1.1. Põlevkivivarule kehtestatud  kriteeriumitele hinnangu andmine ning vajaduse korral muutmine\n1.1.1.2. Põlevkivi kaevandamise eelispiirkondade määramine looduskeskkonna ja majanduslike tingimuste põhjal ","Eelispiirkonnad määratakse kaevandamistundlikkuse ja majanduslike näitajate alusel, mille tulemuseks on põlevkivi säästlikum kaevandamine ja sellest tuleneva negatiivse keskkonnamõju vähendamine","KIK",null,null,"KKM\nMKM",null,40000,26000,50000,null,{"$f":"SUM(I10:L10)","v":116000},null,"Looduskaitse arengukava\n\n ENMAK"]
[null,"1.1.2. Eelispiirkondade maavara kaevandamise prognoositav mõju soode hüdroloogilisele režiimile","Uus, mõõtmistel põhinev teadmine soosetete veejuhtivuse ja kihtide leviku kohta on algandmestikuks kaevandamistingimuste määramisel","KIK",null,null,"KKM",null,null,140000,220000,null,{"$f":"SUM(I11:K11)","v":360000},null,"Looduskaitse arengukava\n\nVeemajanduskava"]
[null,"1.1.3. Rakendusuuring põlevkivi kaevandamise kao vähendamise võimaluste selgitamiseks ja rakendamiseks","Kaevandamistehnoloogia uuendamise tulemusena tõuseb põlevkivi kaevandamise ja kasutamise majanduslik efektiivsus ning suureneb otseselt kasutatava põlevkivivaru koguse osakaal kaevandamiseks antud põlevkivivarust (näiteks võetakse taas kasutusele maapinna lauslangatamise kaevandamisviis)","KIK",null,null,"KKM ",{"$nulls":4},110000,{"$f":"SUM(I12:L12)","v":110000},null,"Ehitusmaavarade arengukava"]
[null,"1.2. Põlevkivi kaevandamisega kaasneva negatiivse mõju vähendamine looduskeskkonnale ja veevarustusele",{"$nulls":6},{"$f":"SUM(I14:I20)","v":0},{"$f":"SUM(J14:J20)","v":165000},{"$f":"SUM(K14:K20)","v":185000},{"$f":"SUM(L14:L20)","v":75000},{"$f":"SUM(M14:M20)","v":425000}]
[null,"1.2.1. Kaevandamisest mõjutatud piirkonna (ja selle puhveralade) pinna- ja põhjavee  mudeli koostamine","Avalikuks kasutamiseks loodud pinna- ja põhjavee mudeli abil on võimalik eelkõige analüüsida veerežiimi, prognoosida põhjaveetaset ja kvaliteeti ning seega parandada põlevkivi kaevandamisest mõjutatud piirkonna põhjavee seisundit","RE",null,null,"KKM",null,null,null,75000,75000,{"$f":"SUM(I14:L14)","v":150000},null,"Riiklik keskkonnaseire"]
[null,"1.2.2. Kaevandamispiirkonna põhjaveetaseme muutusest tingitud negatiivse mõju leevendusmeetmete määramine ja nende rakendamise võimalikkuse (tõhususe, keskkonnamõju, maksumuse) analüüs","Kehtestatud leevendusmeetmed vähendavad või hoiavad ära kaevandamisest põhjustatud negatiivset keskkonnamõju, eelkõige põhjaveest sõltuvale looduskeskkonnale","KIK",null,null,"KKM",null,null,50000,null,null,{"$f":"SUM(I15:L15)","v":50000},null,"Veemajanduskavad"]
[null,"1.2.3. Veevarustuse tagamine kaevandatud aladel","Põlevkivi kaevandamisest mõjutatud piirkonna elanikud on nõuetekohase joogiveega varustatud","RE",null,null,"KKM",null,null,60000,null,null,{"$f":"SUM(I16:L16)","v":60000},null,"Veemajanduskavad"]
[null,"1.2.4. Keskkonnalubade alusel tehtud keskkonnaseire andmete sidumine riikliku keskkonnaseire andmekoguga","Objektiivse info saamine põlevkivi kaevandamisest mõjutatud piirkonna keskkonnaseisundi kohta, mis aitab tõhustada järelevalvet keskkonna üle ja hoida ära või leevendada negatiivset keskkonnamõju",null,null,null,"KKM",{"$nulls":5},{"$f":"SUM(I17:L17)","v":0},null,"Keskkonnaregister\n\nHüdroloogiline mudel\n\nKOTKAS"]
[null,"1.2.5. Korrastatud karjäärialade inventeerimine (sh seireandmete analüüs)","Inventuuri käigus selgunud korrastatud karjääride olukorra põhjal on võimalik parandada edaspidise korrastamise nõudeid. See tõstab pärast kaevandamist muuks otstarbeks kasutusse võetavate alade kvaliteeti","KIK",null,null,"KKM",null,null,null,60000,null,{"$f":"SUM(I18:L18)","v":60000},null,"Looduskaitse arengukava\n\n"]
[null,"1.2.6. Aheraine taaskasutamise suurendamine","Uurimistöö tulemusena saadakse objektiivne ülevaade aheraine maksimaalse taaskasutamise reaalsetest võimalustest, arvestades eelkõige aheraine kui ehitusmaterjali kvaliteeti ja nõudlust turul ning logistikat. ","RE",null,null,"KKM\nMKM",null,null,55000,null,null,55000,null,"Jäätmekava"]
[null,"1.2.7. Kaevandamisjäätmete käitlemise PVT väljatöötamine, arendamine ja rakendamine","Põlevkivi kaevandamisjäätmeid käideldakse parimal võimalikul viisil, ressurssi kasutatakse säästlikult","RE",null,null,"KKM",null,null,null,50000,null,{"$f":"SUM(I20:L20)","v":50000},null,"Jäätmekava"]
[null,"1.3. Põlevkivi kaevandamisest tingitud jääkreostuse mõju ja pärandmõju leevendamine",{"$nulls":6},{"$f":"SUM(I22:I23)","v":50000},{"$f":"SUM(J22:J23)","v":0},60000,0,110000]
[null,"1.3.1. Suletud kaevandamisjäätmehoidlate seisukorra hindamine ja korrastamine","Ohtlike ainete sisaldus õhus, vees ja pinnases väheneb ning looduskeskkonna tingimused paranevad","KIK",null,null,"KKM",null,null,null,60000,null,{"$f":"SUM(I22:L22)","v":60000},null,"Jäätmekava"]
[null,"1.3.2. Altkaevandatud alade pärandmõju asukoha ja ulatuse selgitamine ning mõju leevendamine","Altkaevandatud alade inventeerimine ja selle tulemusena saadud andmete põhjal leevendusmeetmete rakendamine, vähendades põlevkivisektori varasemalt tekitatud pärandmõju","KIK",null,null,"KKM",null,50000,null,null,null,{"$f":"SUM(I23:L23)","v":50000},null,"Keskkonnaregister\n\nMaa-ameti geoportaal"]
[null,"2. Põlevkivi kasutamise efektiivsuse tõstmine ja negatiivse keskkonnamõju vähendamine",{"$nulls":6},{"$f":"SUM(I31,I36,I41)","v":301168},{"$f":"SUM(J31,J36,J41)","v":125000},275000,275000,976168]
[null,null,"Põlevkiviõli tootmise energeetiline efektiivsus, %",{"$nulls":4},76,{"$nulls":5},"vähemalt 76"]
[null,null,"CO2 eriheide väljastatud summaarse  elektrienergia ja koostootmisel soojusenergia suhtes, tCO2/GWhe+th",{"$nulls":4},1186,{"$nulls":5},"kuni\n 1186"]
[null,null,"Taaskasutatud põlevkivituha osakaal kogutekkest, %",{"$nulls":4},4.5,{"$nulls":5},"vähemalt 4,5"]
[null,null,"Põlevkivist energia tootmise majandusliku efektiivsuse indikaator, €/t kaubapõlevkivi kohta",{"$nulls":4},34.549999999999997]
[null,null,"Põlevkivist energia tootmisel loodud lisandväärtus kaevandatud ja kasutuskõlbmatuks muudetud põlevkivivaru suhtes, €/t",{"$nulls":4},29.78]
[null,null,"Põlevkivist energia tootmisel loodud lisandväärtus ladestatud jäätmete suhtes, €/t",{"$nulls":4},71.040000000000006]
[null,"2.1. Põlevkivi kasutamise efektiivsuse tõstmine ",{"$nulls":6},{"$f":"SUM(I32:I35)","v":170000},{"$f":"SUM(J32:J35)","v":125000},125000,125000,545000]
[null,"2.1.1. Põlevkiviõli ja –elektri tootmise efektiivsuse ning majandusliku efektiivsuse indikaatorite arvutusmetoodika väljatöötamine ja nende alusel andmete analüüsimine","Põlevkiviõli ja -elektri tootmise ning majandusliku efektiivsuse indikaatorid on määratud, neid rakendatakse arengukava eesmärkide täitmise analüüsimiseks","RE",null,null,"KKM MKM",null,70000,25000,25000,25000,{"$f":"SUM(I32:L32)","v":145000},null,"ENMAK"]
[null,"2.1.2. PVT arendamine ja rakendamine elektri tootmisel ","Saasteainete heite piiramine, ressursisäästlikkuse tõstmine, tekkivate jäätmete vähendamine ja taaskasutamise tõstmine",null,null,null,"KKM MKM",{"$nulls":5},{"$f":"SUM(I33:L33)","v":0},null,"ENMAK\n\nJäätmekava"]
[null,"2.1.3. PVT arendamine ja rakendamine õli tootmisel ","Saasteainete heite piiramine, ressursisäästlikkuse tõstmine, tekkivate jäätmete vähendamine ja taaskasutamise tõstmine ",null,null,null,"KKM MKM",{"$nulls":5},{"$f":"SUM(I34:L34)","v":0},null,"ENMAK\n\nJäätmekava"]
[null,"2.1.4.  Põlevkivi kasutamise väärtusahela pikendamise võimaluste analüüs\n2.1.4.1. Uuring(ud) heitsoojuse ning jäätmete (eelkõige poolkoksi ja põlevkivituha)  taaskasutamisest        2.1.4.2. Uuring(ud) põlevkivi töötlemisel saadud vedelprodukti ja gaasi väärindamisest                                         2.1.4.3. Uuring(ud) põlevkivitoorõlist mootorkütuste  tootmisvõimalustest","Põlevkiviressursi võimalikult maksimaalne kasutamine: ressursikasutust on analüüsitud ja välja selgitatud majanduslikult ning tehnoloogiliselt efektiivsed ja keskkonnakaitse seisukohalt vastuvõetavad põlevkivi kasutamise väärtusahela pikendamise võimalused. Analüüsi tulemusi kasutatakse edasistes põlevkivialases TA tegevuses","KIK",null,null,"KKM\nMKM",null,100000,100000,100000,100000,{"$f":"SUM(I35:L35)","v":400000},null,"ENMAK\n\nJäätmekava"]
[null,"2.2. Põlevkivi kasutamisest tingitud negatiivse keskkonnamõju vähendamine",{"$nulls":6},{"$f":"SUM(I37:I38,I39,I40)","v":131168},{"$f":"SUM(J37:J38,J39,J40)","v":0},{"$f":"SUM(K37:K38,K39,K40)","v":150000},{"$f":"SUM(L37:L38,L39,L40)","v":150000},{"$f":"SUM(M37:M38,M39,M40)","v":431168}]
[null,"2.2.1. Veekeskkonnale ohtlike ainete allikate uurimine ja kontrolli tõhustamine, ohtlike ainete heite mõju selgitamine veekeskkonnale, keskkonnanõuete ja -meetmete täpsustamine","Uuringu tulemuste põhjal saab analüüsida keskkonna-koormuse (reostusallikate ja -koormuste koosmõju) piiramise võimalusi, et tagada keskkonnalubade täpsustamisega keskkonnakvaliteedi piirväärtustele vastav keskkonnaseisund ja vähendada ohtu inimese tervisele ja elusloodusele","KIK",null,null,"KKM ",null,50000,null,null,null,{"$f":"SUM(I37:L37)","v":50000},null,"Veemajanduskavad\n\nJäätmekava"]
[null,"2.2.2. Lõhnaaine heitkoguse arvutusmetoodika väljatöötamine ning keskkonnalubade täiendamine selles valdkonnas\n\n","Töötatakse välja lõhnahäiringut põhjustavast tegevusest (sh põlevkivitööstusest) välisõhku eralduva lõhnaaine heitkoguse arvutusmetoodika, mis võimaldab edaspidi lõhnaheidet keskkonnaloas täpsemalt reguleerida ja põhjendatud juhul nõuda käitajalt lisameetmeid\n","KIK",null,null,"KKM MKM",null,81168,null,null,null,{"$f":"SUM(I38:L38)","v":81168},null,"Rahvastiku tervise arengukava 2009-2020"]
[null,"2.2.3. Põlevkivi kasutamise jääkreostuse inventeerimine, analüüs ning negatiivse mõju vähendamine (jääkreostuskollete ohutumaks muutmine)","Jääkreostuskollete ohutumaks muutmine vähendab ohtlike ainete sattumist pinna- ja põhjavette. Seega paraneb pinnase seisund, veekvaliteet ning looduskeskkonna seisund tervikuna.; väheneb negatiivne mõju inimese tervisele ja elusloodusele",null,null,null,"KKM",{"$nulls":5},{"$f":"SUM(I39:L39)","v":0},null,"Veemajanduskavad"]
[null,"2.2.4. Ladestatud jäätmete koostise ja ohtlikkuse määramine","Luuakse eeldused jäätmete keskkonnale ohutuks ladestamiseks ja laiemaks taaskasutamiseks","KIK",null,null,"KKM",null,null,null,150000,150000,{"$f":"SUM(I40:L40)","v":300000},null,"Jäätmekava"]
[null,"2.3. Põlevkivitööstusest tingitud ühiskonnale avalduva mõju (mõju inimese tervisele ja sotsiaalse mõju) leevendamine ",{"$nulls":6},{"$f":"SUM(I42:I43,I55,I60)","v":0},{"$f":"SUM(J42:J43,J55,J60)","v":0},{"$f":"SUM(K42:K43,K55,K60)","v":0},{"$f":"SUM(L42:L43,L55,L60)","v":0},{"$f":"SUM(M42:M43,M55,M60)","v":0}]
[null,"2.3.1. Tervisenäitajate monitooring Ida- ja Lääne-Virumaal","Elanikkonna tervisenäitajate jälgimise tulemuste alusel saab riik vajaduse korral kavandada riigiüleseid tervisesüsteemi arendusi (sh terviseedenduslike meetmete rakendamist). Lisaks sellele planeerivad KOVid võimaluste järgi kohalikku tegevust\n\n",null,null,null,"SoM\nKKM",{"$nulls":5},{"$f":"SUM(I42:L42)","v":0},null,"Rahvastiku tervise arengukava 2009-2020"]
[null,"2.3.2. Põlevkivi kaevandamisest ja töötlemisest tingitud negatiivse sotsiaalse mõju (sh mõju inimese tervisele) hindamine ja vähendamise võimaluste analüüs","Analüüsi tulemuste põhjal võetakse vajaduse korral kasutusele keskkonnaalased meetmed, mis vähendavad põlevkivitööstuse negatiivset mõju elukeskkonnale; põlevkivipiirkonna elanike tervis ja heaolu paraneb",null,null,null,"SoM\nKKM ",{"$nulls":5},{"$f":"SUM(I43:L43)","v":0},null,"Rahvastiku tervise arengukava 2009-2020"]
[null,"3. Põlevkivialase haridus- ja teadustegevuse arendamine",{"$nulls":6},{"$f":"SUM(I51,I47)","v":350000},{"$f":"SUM(J51,J47)","v":400000},{"$f":"SUM(K51,K47)","v":400000},{"$f":"SUM(L51,L47)","v":400000},{"$f":"SUM(M51,M47)","v":1550000}]
[null,null,"Põlevkivi kaevandamise või kasutamisega või nendest tuleneva keskkonnamõju uuringutega seotud teadusdoktori kaitstud väitekirjade arv aastas",{"$nulls":4},3,{"$nulls":5},"Mitte vähem algtase-mest"]
[null,null,"Põlevkivialaste rakendusuuringute kulu kõigi põlevkivialaste teadus- ja arendusuuringute maksumuse suhtes, % (€)",{"$nulls":4},"41\n(521 721)\n",{"$nulls":5},"Vähemalt \n41"]
[null,"3.1. Põlevkivialane teadus- ja arendustöö",{"$nulls":6},{"$f":"SUM(I48:I50,I55,I60)","v":200000},{"$f":"SUM(J48:J50,J55,J60)","v":250000},{"$f":"SUM(K48:K50,K55,K60)","v":250000},{"$f":"SUM(L48:L50,L55,L60)","v":250000},{"$f":"SUM(M48:M50,M55,M60)","v":950000}]
[null,"3.1.1. Põlevkivivaldkonna TA eri programmidesse integreeritud sisulise programmi koostamine kooskõlas arengukava peatükis 4.2.3 meetme 3.1 all nimetatud uurimisteemade valdkondade nelja temaatilise fookusega","Põlevkivi uuringud on kajastatud vähemalt järgmistes programmides ja arengukavades: ENMAK, KKMi ressursitõhususe programm, nutika spetsialiseerumise rakendusuuringute programm. Uuringutel on rahaline kate","Prog-ram-mid*",null,null,"KKM\nMKM\nHTM",null,50000,50000,50000,50000,{"$f":"SUM(I48:L48)","v":200000},null," KKMi  ressursitõhususe\nprogramm\n \nNutika spetsialiseerumise rakendusuuringute programm\n\nENMAKi TA programm\n\nKIKi keskkonnaprogramm"]
[null,"3.1.2. Põlevkivivaldkonna väliskulu arvestamise metoodika väljatöötamine ja analüüs.\nPõlevkivivaldkonna ökoloogilise jalajälje väljaselgitamine","Keskkonnakasutuse välismõjude arvestamise ja nende rahalise väärtuse arvutamise metoodikad on rakendatud ning ökoloogiline jalajälg on kirjeldatud","RE",null,null,"MKM\nRaM\nKKM",null,150000,null,null,null,{"$f":"SUM(I49:L49)","v":150000},null,"ENMAK\n\nKeskkonnatasud"]
[null,"3.1.3. Uute ja efektiivsemate põlevkivi töötlemise tehnoloogiate väljatöötamine\n3.1.3.1. Keevkihtpürolüüsi meetodite väljatöötamine õlitootmisel\n3.1.3.2. Tahkekütuste vedeldamise  tehnoloogiate rakendamisvõimaluste uurimine põlevkiviõli tootmiseks\n3.1.3.3. Põlevkivi keevkihis ja hapnikuga rikastatud õhus põletamise uuringud\n3.1.3.4. Põlevkivi   ja teiste kütuste  koospõletamise alased uuringud","Uute põlevkiviõli tootmise tehnoloogiate evitamine võimaldab tõsta ressursi- ja keskkonnasäästlikkust;        uute põletamistehnoloogiate evitamine võimaldab  tõsta põlevkivi kasutamise efektiivsust energiatootmisel, vähendada keskkonnamõju ja jäätmete teket","Prog-ram-mid*",null,null,"KKM\nMKM\nHTM",null,null,200000,200000,200000,{"$f":"SUM(I50:L50)","v":600000},null," KKMi  ressursitõhususe\nprogramm\n \nNutika spetsialiseerumise rakendusuuringute programm\n\nENMAKi TA programm\n\nKIKi keskkonnaprogramm"]
[null,"3.2. Põlevkivialane õppetöö",{"$nulls":6},{"$f":"SUM(I52:I54,I58,I63)","v":150000},{"$f":"SUM(J52:J54,J58,J63)","v":150000},150000,150000,600000]
[null,"3.2.1. Ülikoolide ja rakenduskõrgkoolide õppekavade täiendamine ning uuendamine arengukava peatükis 4.2.3 meetme 3.1 all nimetatud nelja valdkonna teemadega","Igal aastal läbivaadatud ja vajaduse korral põlevkivi temaatikaga täiendatudning uuendatud  õppekavad","RE\nProg-ram-mid*",null,null,"HTM\nMKM KKM kõrgkoolid",null,50000,50000,50000,50000,{"$f":"SUM(I52:L52)","v":200000},null," KKMi  ressursitõhususe\nprogramm\n \nNutika spetsialiseerumise rakendusuuringute programm\n\nENMAKi TA programm\n\nKIKi keskkonnaprogramm"]
[null,"3.2.2. Spetsiaalse põlevkivi õppemooduli loomine, k.a tasemeõpe","Koostatud ja kinnitatud on ülikoolidevaheline valikaine moodul, mis käsitleb spetsiifiliselt põlevkiviga seonduvaid magistri õppeaineid ","RE\nProg-ram-mid*",null,null,"HTM\nMKM KKM kõrgkoolid",null,50000,50000,50000,50000,{"$f":"SUM(I53:L53)","v":200000},null," KKMi  ressursitõhususe\nprogramm\n \nNutika spetsialiseerumise rakendusuuringute programm\n\nENMAKi TA programm\n\nKIKi keskkonnaprogramm"]
[null,"3.2.3. Ülikoolide, rakenduskõrgkoolide, valitsusasutuste, KOVide ja erasektori koostöö tõhustamine","Koostöö toimub koostöömemorandumite alusel, korraldatakse ühisseminare, kus ülikoolid tutvustavad oma teadustöö tulemusi ning valitsusasutused ja erasektor tutvustavad oma vajadusi, praktikavõimalusi jne","RE\nProg-ram-mid*",null,null,"HTM\nMKM KKM kõrgkoolid KOVid",null,50000,50000,50000,50000,{"$f":"SUM(I54:L54)","v":200000},null," KKMi  ressursitõhususe\nprogramm\n \nNutika spetsialiseerumise rakendusuuringute programm\n\nENMAKi TA programm\n\nKIKi keskkonnaprogramm"]
[]
[null,"*Märkus: rahastatakse KKMi  ressursitõhususe ja nutika spetsialiseerumise rakendusuuringute programmist, ENMAKi TA programmist ja KIKi keskkonnaprogrammist"]