Pr Maili Mark	Teie: 15.01.2013 nr 2-1/22-1	
Siseministeerium	
info@siseministeerium.ee	Meie: 18.01.2013 nr HK 2.-1/105		

Häirekeskuse 2012 aasta kohtuasjade analüüs		

Vastuseks Siseministeeriumi 15.01.2013 kirjale nr 2-1/22-1 ja vastavalt Vabariigi Valitsuse 13.03.2008 määruse nr 64 „Andmete loetelu riigi esindamise kohta kohtus ja andmete edastamise kord“ esitame Häirekeskuse 2012 aasta kohtuasjade analüüsi.

1. Kohtumenetlustes osalemiste arv ja menetlusseisund	
TSIVIILASJAD kokku	Hageja	Kostja	Kolmas
isik	Muu	
 	-	-	-	-	
HALDUSASJAD kokku	Vastustaja	Kaebuse esitaja	Protesti esitaja	Kaasatud isik	
 	2	-	-	-	

KRIMINAALASJAD kokku	Kannatanu	Tsiviilkostja	
 	-	-	

MENETLUSTES OSALEMISED kokku		
 	2	

2. Riigi või asutuse või ametniku kasuks või kahjuks väljamõistetud summa suurus	
Tsiviilasjad	Haldusasjad	Kriminaalasjad	
Riigi kasuks väljamõistetud summa	Riigi kahjuks väljamõistetud summa	Riigi kasuks väljamõistetud summa	Riigi kahjuks väljamõistetud summa	Riigi kasuks väljamõistetud summa	Riigi kahjuks väljamõistetud summa	
-	-	-	30844,95
(nimetatud summa sisaldab menetlusabi- ja menetluskulu summas 938,64 eurot)	-	-	

3. Tsiviilasjades riigi kasuks ja kahjuks tehtud kohtulahendite arv	
Riik on hagejaks	Riik on kostjaks	
Lahend riigi kasuks	Lahend riigi kahjuks	Lahend riigi kasuks	Lahend riigi kahjuks	
-	-	-	-	

4. Kriminaalasjades riigi kasuks ja kahjuks tehtud kohtulahendite arv	
Riik on kannatanuks	Riik on tsiviilkostjaks	
Lahend riigi kasuks	Lahend riigi kahjuks	Lahend riigi kasuks	Lahend riigi kahjuks	
-	-	-	-	

5. Haldusasjades valitsusasutuse ja valitsusasutuse hallatava riigiasutuse kasuks ja kahjuks tehtud kohtulahendite arv	
Haldusorgan on vastustajaks	Haldusorgan on kaebuse või protesti esitaja	
Lahend haldusorgani
kasuks	Lahend haldusorgani kahjuks	Lahend haldusorgani
kasuks	Lahend haldusorgani kahjuks	
21.11.2012 kohtuotsusega haldusasjas nr 3-11-2659 jäeti rahuldamata kaebaja kaebus, millega kaebaja palus tühistada Häirekeskuse direktori 13.10.2011 käskkirja nr 3.1-1/183Pp.	13.12.2012 kohtuotsusega haldusasjas nr 3-10-1594 rahuldati kaebaja kaebus, millega mõisteti Häirekeskuselt välja 29906,31 eurot (millest 9906,31 moodustab varalise kahju ja 20000 eurot mittevaralise kahju). Samuti jäeti menetlusabi- ja menetluskulu summas 938,64 eurot Häirekeskuse kanda.	-	-	

6. Andmed riigi kasuks väljamõistetud summade riigi tuludesse laekumise kohta	
Täidetud kohtulahendite arv	Täitmisel saadud summa	Täitmisel olevate kohtulahendite arv	Täitmisele kuuluv summa	
-	-	-	-	

Häirekeskus ei kasutanud 2012 aastal kohtumenetluses lepingulisi esindajaid. Häirekeskust esindas kohtumenetlustes nõutava kvalifikatsiooni ja teadmistega Häirekeskuse jurist Ramo Tomingas. Kohtus esindamine oli nõuetekohane.

2012 aastal tegi halduskohus Häirekeskust puudutavates haldusasjades kaks otsust, millest üks (haldusasi nr 3-11-2659) jõustus 2012 aastal ja teine (haldusasi nr 3-10-1594) jõustus 2013 aasta jaanuari kuus.

Haldusasjas nr 3-11-2659 esitas kaebaja Tallinna Halduskohtule kaebuse Häirekeskuse direktori 13.10.2011 käskkirja nr 3.1-1/183Pp tühistamise nõudes. Nimetatud käskkirjaga määrati Häirekeskuse päästekorraldajale distsiplinaarkaristusena noomitus. Tallinna halduskohus jättis kaebuse rahuldamata ja pooled apellatsioonikaebust ei esitanud.

Distsiplinaarkaristuste vältimiseks on Häirekeskus pidevalt koolitanud oma töötajaid ning selgitanud töötajatele nende töökohustuste täitmata jätmisega kaasnevaid tagajärgi.

Haldusasjas nr 3-10-1594 esitas kaebaja Tartu Halduskohtule kaebuse Häirekeskuse vastu varalise kahju summas 9906,31 euro ja mittevaralise kahju kohtu äranägemisel hüvitamise nõudes. Nimetatud kohtuotsusega rahuldas Tartu Halduskohus kaebaja kaebuse Häirekeskuse vastu ning mõistis vastustajalt välja 29 906,31 eurot, millest 9 906,31 eurot moodustab varaline kahju ja 20 000 eurot mittevaraline kahju. Kohtuotsuse kohaselt 04.03.2006 suri kaebaja abikaasa Häirekeskuse endise töötaja S. Sell õigusvastase tegevuse tõttu, kes ei saatnud välja koheselt kiirabibrigaadi. Varalise kahju suuruse luges kohus tõendatuks kaebaja vande all antud ütlustega, rehabilitatsiooniplaani, omaosalustasu ja autokütuse kviitungitega ning tunnistaja ütlustega. Mittevaralise kahju hüvitise määras kohus kaebajale, kui lahkunu lähedasele isikule VÕS § 134 lg 3 alusel kohtu diskretsiooniõigusest lähtudes. Hüvitise määramist õigustavad erandlikud asjaolud (kaebaja nägi abikaasa surma pealt).

Haldusasjas nr 3-10-1594 edasikaebamise aluse puudumise tõttu apellatsioonikaebust ei esitatud. Kohtuotsuse põhjendavas osas oli mõningaid küsitavusi, kuid apellatsioonikaebuse esitamisel oleks Ringkonnakohus tõenäoliselt lasknud Halduskohtul oma põhjendusi üksnes täiendada, mis lõppkokkuvõttes ei oleks muutnud otsust.

Häirekeskuse töö spetsiifikat arvestades ei saa tänasel päeval välistada, et tulevikus ei esitata Häirekeskuse vastu kahju hüvitamise nõudeid. Hädaabiteate vastuvõtja peab olema võimeline telefonitsi määrama abivajaja tervisliku seisundi ja ohtlikkuse tema elule ning määrama selle astme. Olenemata sellest, kui hästi on korraldatud töö tegemise protsessid ja kui arusaadavalt on sõnastatud kõikvõimalikud korrad ja juhendid ei saa need siiski pretendeerida täiuslikkusele (eksimusi ei saa välistada 100%). Ühegi korra ega juhendiga ei ole võimalik ette näha absoluutselt kõiki reaalses elus toimuvaid sündmusi, mida vastav kord või juhend peaks reguleerima.

Arvestades asjaoluga, et viimati nimetatud kohtuasi sai alguse 2006 aastal toimunud kahetsusväärsest sündmusest ja sellest ajast on palju aega möödas, siis Häirekeskus on oma töökorralduses teinud olulisi ümberkorraldusi oma teenuste paremaks ja efektiivsemaks osutamiseks. Ümberkorraldused hõlmavad endas eelkõige hädaabiteadete menetlemist, töötajate väljaõpet ning käivitatud on hädaabiteadete kvaliteedikontrollisüsteem.

Olles teadlik asjaolust, et kohtumenetlus on kallis, aeganõudev ning tihtipeale üllatusliku lahendiga, proovib Häirekeskus alati enne kohtusse pöördumist lahendada vaidlusküsimuse pooltevahelisel kokkuleppel ehk kompromissiga. Kuivõrd kompromissi sisuks on vastastikune järeleandmine vaieldavates või ebakindlates küsimustes ja eeldab mõlema vaidleva poole tahet lahendada vaidlus kohtuväliselt siis ei sõltu kompromissi sõlmimise võimalikkus ainult Häirekeskuse tahtest.

	
Lugupidamisega	

(allkirjastatud digitaalselt)	
Janek Laev	
peadirektor	

	
	
Ramo Tomingas, 628 7436
Ramo.Tomingas@112.ee