Lisa
ANALÜÜSI KOKKUVÕTE
Sisekaitseakadeemia võimalikust asukohast
Käesoleva analüüsi aluseks on Tallinna Tehnikaülikooli ja Tartu Ülikooli asjakohaste uurimisüksuste aruanded  elukeskkonna ja kõrghariduse arengusuundumustest Ida-Virumaal ning Sisekaitseakadeemia siseuuringute ja dokumentide analüüsist järelduv. Samuti on kasutatud Ida-Virumaa arengukava koostamisel töötanud töögruppide töömaterjale analüüsimaks sealse regiooni sotsiaalmajanduslikke tingimusi lähikümnendil.

Sisukokkuvõte:
-	Sisekaitseakadeemia on kutse-, kõrg-, ning magistriharidust, samuti aastas enam kui 8000 inimesele täienduskoolitust andev rahvusvaheliselt akrediteeritud kõrgkool, milline tegutseb täna riigi maal ja riigile kuuluvates hoonetes Tallinnas, Murastes, Väike-Maarjas ja Paikusel. Hoonete ja maa eest ei maksta renti, ainus kulu on ülalpidamiskulud. Tänaste arvutuste kohaselt oleks olemasolevate hoonete maksimaalne rekonstrueerimise või remondivajadus 12 miljonit eurot, mis võimaldaks kõik olemasolevad hooned viia ideaalsesse olukorda. Samas, ka ilma rekonstrueerimata on hooned täna rahuldavas või isegi väga heas korras, võimaldades edukalt õppetööd läbi viia.
-	Olemasoleva hoonestu edasiarendus Tallinnas ja/või Murastes võimaldaks tuua SKA õppetöö enam sinna, kus on kvaliteetseim õppejõudkond ja õppurid. Sisekaitseakadeemia eelistab seetõttu linnaku laiendust Tallinnasse Kase tn olemasoleva õppekompleksi juurde, säilitades raha kokkuhoiu eesmärgil olemasolevad hooned ning rajades neile lisaks vajaoleva.  
-	Arvestades asjaolu, et lisaks 36le välislepingupartnerile, on Sisekaitseakadeemia ka mitme rahvusvahelise organisatsiooni koolitus- ja arenduspartneriks Eestis (sh Euroopa Politseikolledzhite assotsiatsiooni CEPOL, Euroopa Välispiiride Kaitse Agentuur FRONTEX, Euroopa Rändevõrgustik jpm.), on akadeemia toimimiseks vajalik lähedus rahvusvahelistele transpordisõlmedele – eelkõige lennujaam ja reisisadam. Seega on Tallinn akadeemiale ideaalne asukoht.
-	Sisekaitseakadeemia õppejõududest vaid 68 on SKA koosseisulised õppejõud (pluss 60 õpetavat administratiivtöötajat). Neile lisaks õpetab akadeemias igal aastal umbes 150 õppejõudu teistest Tallinnas asuvatest ülikoolidest ja sisejulgeolekuasutustest. SKA õppetöö on viimastel aastatel üha enam Tallinna keskne, kuna head erialaõppejõud asuvad Tallinnas. Seega ei loodaks akadeemia näiteks Ida-Virumaale viimisega kohalikele elanikele märkimisväärselt uusi töökohti, vaid mujalt Eestist peaks sinna viima veel täiendavat tööjõudu, mis aga pingestaks kohalikku õhustikku ning suurendaks ülejäänud kohalikes turuosalistes palgasurvet.
-	Meie hiljutisele institutsionaalse akrediteerimise kogemusele tuginedes on selge, et ükski Eesti kõrgkool ei oleks võimeline Ida-Virumaal täitma rahvusvahelisi akrediteerimisnõudeid, kuna seal puudub kõrgkooli iseseisvaks toimimiseks vajalikud terve rida komponente, mida ilma ebamõistlike kulutusteta on võimatu sinna luua. Sisekaitseakadeemia institutsionaalse akrediteerimise üks suurimaid väljakutseid oli akrediteerijatele põhjendada väljakujunenud hariduskeskustest – Tallinnast ja Tartust eemal asuvate üksuste õppe läbiviimise jätkusuutlikkust, mis juba täna on väga probleemne.
-	2010. ja 2011. aasta SKA õppejõudude korralised valimised näitasid, et ka kuni 30% turu keskmisest kõrgema palga ning tasuta elamispinna lubamine ei toonud Paikuse ja Väike-Maarja õppekeskuste õppejõudude kohtadele konkurssi, kõik konkursid luhtusid. Tallinna ja Muraste keskuste õppejõudude kohtadele oli reaalne konkurss (2,2). Häid õppejõuks vajalike isiksusomadustega spetsialiste on Eestis väga vähe ja nende mobiilsus väljaspool Tallinnat on suure töökoormuse tõttu väga väike.
-	Ida-Virumaa abiturient on Sisekaitseakadeemia tänaste vastuvõtuandmete kohaselt kuni 80% ulatuses (eelkõige väga kasina keeleoskuse tõttu) riigiteenistuseks (SKA õppuriks) sobimatu. Seega ei oleks kohalikest noortest SKA jaoks märkimisväärset õppurkonda, et akadeemia Ida-Virumaal asumist seal potentsiaalsete õppurite olemasoluga põhjendada.
-	SKA vilistlaskonna hulgas 2012. aasta kevadel läbi viidud küsitlus näitas, et 71% neist ei oleks Sisekaitseakadeemiasse õppima asunud, kui see oleks asunud Ida-Virumaal. SKA õppejõudude küsitlus 2011. detsembrist näitsas sama tulemust – 70% õppejõududest välistas töötamise akadeemias, kui see asuks Ida-Virumaal. Ehk siis kaasneks akadeemia asumisel potentsiaalsetele õppuritele ja õppejõududele mittesobivas keskkonnas väga suur personalirisk.
-	Sisekaitseakadeemia on alustanud eelkutseõppe keskuse loomist nelja Eesti maakonda, sealhulgas Kohtla-Järvele, et läbi kohalikes gümnaasiumites korraldatava sisekaitselise eelkutseõppe tekitada eesti keelt mõistvates noortes huvi riigiteenistuse vastu ning saada kohalikke olusid tundvaid kadette Sisekaitseakadeemiasse ning hiljem Virumaale kvaliteetset tööjõudu. Samuti on akadeemia  nõukogu poolt kinnitatud Ida-Virumaa stipendium, et sealsesse keskkonda leida eestimeelset ja eestikeelset hea haridusega töötajaskonda.
I Sisekaitseakadeemia täna

Sisekaitseakadeemia on rakenduskõrgkooli seaduse alusel täielikult akrediteeritud õppekavadega rakenduskõrgkool, milline õpetab kutse-, kõrg- ja magistrihariduse tasemel spetsialiste kogu sisejulgeolekusektorile, eelkõige aga politseile, piirivalvele, päästeteenistusele, vanglateenistusele ja maksuhaldurile. Aga ka kaitseväele ja ministeeriumitele. Akadeemias õpib tasemeõppes 1100 õppurit, lisaks igal aastal ligikaudu 8000 täiendusõpetatavat kõigist riigiasutustest, eelkõige sisejulgeolekustruktuuridest.

2010. aastal oli Sisekaitseakadeemia Eesti kõrgkoolide kvaliteedisüsteemide konkursil Eesti Kõrghariduse Kvaliteediagentuuri EKKA poolt kõrgeima hinnangu saanud kõrgkool (nii ülikoolide kui ka rakenduskõrgkoolide kategoorias). Sama aasta sügisel pälvis Sisekaitseakadeemia Eesti Kvaliteediühingu auhinna „Aasta Kvaliteeditegu 2010“, millega väärtustati akadeemia arengut kvaliteeti tagava organisatsiooni loomisel.

2011. aastal oli Sisekaitseakadeemia ainukese Eesti kõrgkoolina EKKA poolt kutsutud läbima (aprill kuni detsember) uutel alustel rahvusvahselist institutsionaalset akrediteerimist. Suvel 2012 sai Sisekaitseakadeemia Eesti esimese kõrgkoolina rahvusvahelise institutsionaalse akrediteeringu, saades seeläbi seitsmeks aastaks loa õppetööd läbi viia. 

2011. aasta andmeil on Sisekaitseakadeemia Eesti Teaduse Infosüsteemi ETIS andmetel konkurentsitult kõige enam rakendusteadust viljelev/publitseeriv Eesti rakenduskõrgkool ning Euroopa ainus kõrgkool, milline on välja arendanud kompleksse magistriprogrammi sisejulgeoleku erialade rakendusekspertidele.

SKA edu aluseks riigiasutuste täienduskoolitusturul (üle 8000 täienduskoolitatava aastas) on Harjumaal paiknemise  ja ainukese kõrgkoolina riigiasutuste spetsiifika tundmise kõrval ka võimalus riigieelarvest rahastatavate koolitusruumide eest mitte võtta Siseministeeriumi ja Justiitsministeeriumi valitsemisala riigiasutustelt täiendavat tasu, hoides seeläbi kokku maksumasja raha.

II Akadeemia tänane asukoht ja hooned

Sisekaitseakadeemia asub täna neljas geograafilises asukohas riigimaal ja akadeemiale kuuluvates hoonetes  – Tallinnas Kase tänaval asub lisaks enamikule tugistruktuurile akadeemia administratsioon, finantskolledz, justiitskolledz, sisejulgeoleku instituut (korraldab muuhulgas ka sisejulgeoleku magistriõpet) ja osa päästekolledzist. Pärnumaal Paikusel asub osa politsei- ja piirivalvekolledzist, Harjumaal Murastes asub teine pool politsei- ja piirivalvekolledzist ning Lääne-Virumaal Väike-Maarjas asub päästekolledzi päästekool, millises toimub päästealane kutseõpe koos Põhjamaade suurima õppepolügooniga ja õppelaboritega.

Kõik Sisekaitseakadeemia hooned ja nende all olev maa on akadeemia/siseministeeriumi omandis, ehk siis ei kaasne hoonete ja rajatiste kasutusega täna rendikulusid. Küll aga kaasnevad õppejõudude liikumisega/transpordiga nelja keskuse vahel lisaks õppetöö kvaliteedi langusele ka märkimisväärsed õppetöövälised aja, majutus ja transpordikulud, mistõttu on viimasel ajal toimunud arutelu SKA senisest enamaks toomiseks Tallinnasse või Murastesse. Selleks oleks aga vajalik seal asuva linnaku laiendus. Eelkõige oleks vaja kõrghariduse andmisega seotud protsesside senisest suurem koondamine Tallinnasse, kus on olemas kõrghariduse tasemel õppe andmiseks vajalik akadeemiline võrgustik ja õppejõud.

Sisekaitseakadeemia on koostöös Riigi Kinnisvara AS’ga alustanud ettevalmistusi SKA olemasoleva õpilinnaku laiendamise ettevalmistamist Tallinnasse Kase tänavale või Harku valda Murastesse. Sisekaitseakadeemia juhtkond eelistaks õpilinnaku laiendamist Tallinnas Kase tn hoonestu baasil, kus oleks võimalik vajalik laiendus ette võtta osaliselt olemasolevate hoonekarpide rekonstrueerimisena, hoides seeläbi kokku maksumaksja raha.

Arvestades asjaolu, et lisaks 36le välislepingule, on SKA ka mitme rahvusvahselise organisatsiooni koolitus- ja arenduspartneriks Eestis (sh Euroopa Politseikolledzhite assotsiatsioon, Euroopa Piirivalveganetuur, Euroopa Rändevõrgustik jms), on SKA eduka toimimise eelduseks ka rahvusvahseliste transpordisõlmede – eelkõige lennujaama ja reisisadama lähedus, mida Tallinn pakub Eestis ainsana.

III Sisekaitseakadeemia töötajaskond

Sisekaitseakadeemias töötab neljas keskuses kokku 260-280 töötajat, kellest 70% on töölepingulised töötajad (ei ole riigiametnikud). Õppejõududest on vaid 68 SKA põhikohaga töötajad - igal aastal õpetab akadeemias tasemeõppes enamasti 90 minutiliste loengutsüklitega ca 150 õppejõudu, kelle põhitöökohaks on Tallinna Ülikool, Tallinna Tehnikaülikool, Politsei- ja piirivalveamet, Päästeamet, Siseministeerium, Justiitsministeerium vms. Lisaks osaleb riigiasutustele suunatud täiendusõppes igal aastal kuni 400 riigiasutustest ja ülikoolidest õpetama kutsutud lektorit. Selline visiitpartnerlusel põhinev korraldus võimaldab saada lühikeste tsüklite kaupa õpetama ääretult hõivatud sisejulgeoleku ja akadeemilise teaduse tippkompetentsi, kelle palkamine põhikohaga SKA lektoriks ei ole osutunud rahaliselt ja ajaliselt otstarbekaks.

Kõnekas on ka fakt, et 54% SKA õppejõududest õpivad magistri- või doktori tasemel mõnes Tallinna ülikoolis (3 ka Tartus), mistõttu kontakt sealse akadeemilise personaliga on igapäevane ja pidev. Teistes Eesti linnades ei õpetata SKA toimimiseks vajalikke erialasid magistri ja doktori tasemel.

SKA suurimaks väljakutseks on viimastel aastatel olnud hea õppejõudkonna leidmine Väike-Maarjas ja Paikusel asuvatesse keskustesse, sest ka kuni 30% turu keskmisest kõrgema palga lubamine võrreldes Tallinnaga ning tasuta elamispinna pakkumine ei ole toonud neisse keskustesse piisavalt uusi häid õppejõudusid. Eelkõige on keeruline kõrghariduse I ja II astmel õpetamiseks vajaliku akadeemilise taustaga õppejõudude leidmine väljapoole Tallinnat. 2010 ja 2011 aasta kõik konkursid on seetõttu piirdunud maksimaalselt 1 (juba seal töötava) kandidaadiga. Põhjuseks asjaolu, et HTM poolt seatud kõrgkooli standarditele vastav kvaliteetne õppejõudkond asub oma pere ja suhete võrgustikuga Tallinnas (ja üha vähem ka Tartus) ning palgalisa ja elamispind ei ole motiveerinud ümberasumist tagasihoidliku sotsiaalse ja eelkõige tagasihoidliku akadeemilise infrastruktuuriga piirkondadesse. Kõrgkooli spetsiifikast tulenevalt vajab hea õppejõud (eelkõige lektor, professor ja dotsent) oma arenguks lisaks tööruumidele ka head teadusvõrgustikku (raamatukogud, laborid, uurimisrühmad jms), millist Eestis suudavad kõrgkoolidele, seal hulgas Sisekaitseakadeemiale pakkuda vaid Tallinn ja Tartu. Seetõttu on SKA juba täna oma maakondlikest keskustest kõrgharidusõppe mooduleid toonud Tallinna ja Tallinna lähedasse Muraste keskustesse.

IV Sisekaitseakadeemia õppurkond 

Sisekaitseakadeemia aktiivsest õppurkonnast (1059) moodustavad 2011. aasta alguse seisuga:

•	101 sisejulgeolekuala magistranti,
•	692 üliõpilast,
•	266 kutseõppurit.

Lisaks ca 100 õppurit, kes on võtnud kuni aasta pikkuse akadeemilise puhkuse või õpivad eksternina (on eksmatrikuleeritud, kuid soovivad siiski akadeemiat lõpetada). Kokku on akadeemias pidevalt õppetööl ca 1100 õppurit.

Kõrgharidusõppureist (üliõpilastest) 306 õpivad riigieelarvelistel kohtadel ning 394 finantseerivad oma õpinguid ise. Viimaste hulgas on valdavalt sisejulgeolekuasutuste keskastme- ja tippjuhid, kelle karjääriplaneerimise eelduseks on vastava taseme hariduse olemasolu, kuid, kes pole konkursil saanud/tahtnud riigieelarvelisele õppekohale.

Õppurkonna päritolu geograafiline lõige on identne Eesti elanikkonna jaotusega. Enim, ehk 40 % SKA õppureist on pärit Tallinnast ja Harjumaalt.  

Äramärkimist väärib Ida-Virumaalt pärit õppurkonna kõrge väljalangevus puuduliku keeleoskuse tõttu. Nii näiteks langes 2011. aastal Sisekaitseakadeemiasse dokumendid esitanud 80 Ida-Virumaalt pärit kandidaadist ainuüksi keelelävendi mittetäitmise tõttu konkursist välja 37 noort, üldse osutus valituks vaid 23, ehk 28% avaldanuist, kellest varasema kogemuse põhjal kukub õpingute jooksul edasijõudmatuse tõttu omakorda välja vähemalt 10%. Seda vaatamata asjaolule, et muukeelsetele õppuritele pakutakse läbi kogu õppeperioodi võimalust oma eesti keele oskust täiendada. Teiste Eesti maakondade osas sellist drastilist väljalangevust ei täheldatud.

IV Asukoha sisulised kaalutlused

Sisekaitseakadeemia tänastes asupaikades õppuritele ja õppejõududele atraktiivse õpilinnaku arendamise temaatika on kaalumisel olnud alates 2001. aastast. Kaalumisel on olnud SKA õpilinnaku laiendamine Tallinnas Pirita-Kosel, kus asub täna suurem osa SKA üksusi, Harjumaal Murastes, kus asub täna SKA politsei- ja piirivalvekolledzi hoonetekompleks ning 2011 kaalumisele võetud Ida-Virumaa. Sisekaitseakadeemia, kui igakülgselt akrediteeritud ja kõrgeid kvaliteedihinnanguid saanud kõrgkooli toimemudel eeldab lähedust sotsiaalteadust viljelevatele ülikoolidele ja sisejulgeolekuametkondade tippkeskustele. Seda põhjusel, et igal aastal õpetab akadeemias ca 150 külalisõppejõudu (SKAs endas palgal vaid 130 õpetavat personali) neist institutsioonidest. Nimetatud institutsioonid asuvad Tallinnas (ministeeriumid, ametid ja ülikoolid) ja Tartu Ülikooli näol ka Tartus. Neisse linnadesse on koondunud ka parim akadeemiline praktika ja õppejõud. 

Nagu näitab SKA 2010. ja 2011. õppejõudude korraliste valimiste kogemus (vt ptk III), ei ole võimalik ka elamispinna ja turuhinnast märkimisväärselt kõrgema (30%) palgaga tagada SKA spetsiifilist õppejõudkonda muudesse keskustesse, kui vaid Tallinn ja selle lähiümbrus. Seetõttu oleks õppejõudude värbamise seisukohalt välistatud SKA efektiivne toimimine Ida-Virumaal. Seda tõdemust toetavad ka lisas toodud TTÜ ja UT Ida-Virumaa keskuste SWOT analüüsid.

Haridusökonoomika ja elementaarse majandusloogika idee kohaselt on kõrgkooli mõtet pidada seal, kus on kriitiline mass kohalikke noori ja õppejõudusid. Tallinnas ja Harjumaal resideerub ligi 40% eesti keelt rääkivast noorsoost. Kui vaadata SKA õppurkonna geograafilist päritolu, õpib ka akadeemias ligi 40% Tallinnast ja Harjumaalt pärit kadette. Seega on Tallinn ja Harjumaa SKA asukohaks ka potentsiaalse õppurkonna aspektist otstarbekas valik.

Eelkirjeldatud tõdemustest tingituna on SKA Riigi Kinnisvara AS soovituste alusel 2010. aastal alustanud SKA Tallinnas Kase 61 territooriumi (14 ha maad ja hooneid) ning seal olemasoleva õppeinfrastruktuuri renoveerimise planeerimist. Riigi Kinnisvara AS on varasema Muraste kompleksi laienduse rajamise plaani ümber vaatamas, kuna SKA vajadusi rahuldav juurdeehitus koos vajaliku infrastruktuuriga oleks tänaste ehitushindade juures märkimisväärselt kallim kui Kase tn hoonestu rekonstrueerimine. Lisaks on RKAS kaardistanud terve rea olulisi riskikohti, mis muudavad sealse ehitamise esialgselt arvatust kallimaks ja mida Murastesse planeerimise alguses RKAS poolt ei arvestatud (nt juurepääsutee laiendamine või uue loomine, veevarustuse garanteerimine jms).

Olemasoleva Kase tn hoonestu rekonstrueerimise tulemusena oleks etapiviisiliselt võimalik Tallinnasse Pirita-Kosele Kase tänavale 14ha suurusele maa-alale mahutada kõik SKA seni eraldi asuvad neli keskust (välja arvatud Väike-Maarja polügoon, mida ära tuua pole otstarbekas) või siis ainult kõrgharidusõppe osa ilma suurema uusehitusmahuta, hoides seeläbi kokku kuni mõnikümmend % rahalisi vahendeid võrreldes samas mahus uusehitisega. 

Samuti on Kase tn kompleks lihtsalt juurdepääsetav nii Pirita tee kui ka Lasnamäe poolt; olemas on ka muu vajalik kommunikatsioon, nagu vesi ja kanalisatsioon, millise tagamine näiteks Murastes osutus keerukaks. Samuti on Kase tn lähikonnas saadaval nii kinnisvara kui ka üürikortereid, kui õppejõudkond peaks soovima sinna elamispinda soetada.

Sisekaitseakadeemia asukoht Pirita-Kosel Kase 61 garanteeriks Tallinna keskuse lähedusest tingituna SKA'le kvaliteetse õppejõudkonna geograafilise läheduse ning olulise konkurentsieelise sisejulgeolekuasutuste tarbeks uute tudengite värbamisel. Kõrgkooli asumine kas Tallinnas või Tartus on keskuse PRAXIS uuringute kohaselt üks olulisimaid kaalukeeli kõrgkooli valikul. 

Samuti näitas Sisekaitseakadeemia vilistlaskonna hulgas 2012. aasta kevadel läbi viidud küsitlus, et 71% neist ei oleks Sisekaitseakadeemiasse õppima asunud, kui see oleks asunud Ida-Virumaal. Õppejõudude küsitlus 2011. detsembrist näitsas sama tulemust – 70% õppejõududest välistas töötamise akadeemias, kui see asuks Ida-Virumaal.

V Asukoha kaalutlused ja sisekaitselise hariduse rahvusvahelistumine

Sisekaitseakadeemia keskuste toomine Tallinnasse Kase tänavale võimaldaks akadeemia juurde tuua ka uusi kompetentse, eelkõige rahvusvahelistumise valguses. Juba täna on Sisekaitseakadeemia lisaks ainulaadse sisejulgeolekuala rahvusvahelise magistriõppe viljelemisele,  Euroopa Politseikolledzhite assotsiatsiooni CEPOL ja Euroopa Piirivalveagentuuri FRONTEX üheks Euroopa 14 koolituskeskusest, korraldades igal aastal 4-5 rahvusvahelist koolitusmoodulit ning olles võõrtustajaks kümnekonnale nimetatud agentuuri töökohtumisele. Samas, arvestades Sisekaitseakadeemia väga head kuvandit Euroopa sisejulgeolekuhariduses (SKA on mitme Euroopa sisejulgeolekuharidusalase initsiatiivi eestvedaja) ning Kase tänava kompleksi lähedust lennujaamale ja Tallinna kesklinnale, on Siseministeeriumil võimalus tuua Tallinnasse senisest enam rahvusvahelisi üritusi, mida rahastatakse rahvusvaheliste organisatsioonide ning Euroopa Komisjoni poolt ning milliste kojutoomise kaudu saaks Eestisse veelgi enam tuua Euroopa ja maailma sisejulgeolekualast tippkompetentsi. Nii on näiteks pooleli läbirääkimised Shveitsi riigi poolt rahastatava magistriõppe toomiseks Sisekaitseakadeemia juurde, mille raames õpetataks Euroopa lektorite poolt Shveitsi riigi rahadega uudemokraatlikest riikidest (eelkõige balkaniriigid) pärit sisejulgeolekujuhte. Samuti käib mõttevahetus välismissioonide ettevalmistuskoolituse võimekuse loomiseks Sisekaitseakadeemia juurde – arvestades SKA tänast kogemust ÜRO missioonikoolituste läbiviimisest.

Samuti võimaldaks Kase tn keskuse rekonstrueerimine Sisekaitseakadeemia kui kõrgeid hinnanguid pälvinud akadeemilise institutsiooni juurde tuua muid õppe-, uurimis- ja analüüsiinstitutsioone, milliste koondamine Sisekaitseakadeemia katuse alla võimaldaks toota senisest veelgi kvaliteetsemat rakenduslikku sisejulgeolekuteadmust nii Siseministeeriumi kui ka teiste riigiasutuste tarbeks. 

VI Asukoha rahalised kaalutlused

Ühe kõrgkooli liigutamisega piirkonda, kus puudub selle edukaks toimimiseks vajalik infrastruktuur, eelkõige ülikoolide ja teadustöötajate võrgustik ning lähedus rahvusvahselistele kommunikatsioonidele, kaasneb terve rida riske, millistest vaid väike osa on mõistlike rahaliste panustega maandatavad. 

Tänaseks on riik teinud SKA olemasolevaisse asukohtadesse õpikeskkonna arendamiseks ulatuslikke investeeringuid, millest Eesti maksumaksja raha eest on enim investeeritud Pirita-Kose kompleksi arendamisse. Kogu arendus- ja parendustöödeks tehtud kulutused SKA kinnistutel on 2011 aasta septembri seisuga järgmised:

 	Summa milj.eurot	
Pirita-Kose	4,32	
Muraste	7,71*	
Paikuse	2,69	
V-Maarja	1,98	
*sh 5,97 miljonit Schengen Facility	

Erinevate alternatiivide kaalumisel on arvestatud kõigis kaalukohtades samasuure ühe ruutmeetri ehitushinnaga. Kuna ehitushind on aga muutuv suurus, siis konkreetset summat allpool välja toodud pole.

1.	Tallinn Pirita-Kose

Sisekaitseakadeemia asukohaks sobivaim ja rahaliselt soodsaim asukoht. Välja on ehitatud ca 50% SKA vajadusi rahuldavast õppekompleksist. Veel täiendavad 20% (hetkel mittekasutatav) vajab märkimisväärset renoveerimist. Hädavajadus teistest keskustest üle toodavate täiendavate õppurite teenindamiseks on täiendav majutusvõimalus ca 300 õppurile, sööklakompleks ning olemasoleva hoonestu osaline renoveerimine. Teises etapis õppe ja treeningkeskuse laiendused. Viimases etapis laborid. 

Võimalik on säilitada seni 4,31 miljoni euro väärtuses välja arendatud kompleks ja juurde etapiviisiliselt pikema perioodi jooksul rajada vajalikud pinnad.

Tallinna haridustöötajate turg ja SJ asutuste lähedus võimaldab leida häid õppejõudusid linnast ja selle lähipiirkonnast, seega, projektiga ei seonduks tänaste õppemahtude juures ka otseseid täiendavaid personalikulusid.

2.	Muraste

Olemas on ca 30% õppekompleksist, et mahutada ära kogu tänane SKA, milline omakorda on viimasel kümnendil renoveeritud. Hädavajadus täiendavate õppurite teenindamiseks on, lisaks juurdepääsutee ja joogivee probleemistiku lahendamisele, täiendav majutusvõimalus ca 800 õppurile, söögi- ja õppehoonete laiendused. Teises etapis spordikompleks ja polügoonid. Viimases etapis laborid.

Kogu kinnisvara-arenduse hind kokku oleks kuni kolmandiku võrra suurem (tulenevalt vähemast väljaehitatud osast) kui Pirita-Kosel, lisaks täiendavad kommunikatsioonid (ühinemine Tallinna Veega ja uue tee rajamine pankrannikust alla), millised on vajalikud õppeasutuse toimimiseks.

Õppejõududele on vajalik logistiline tugi liikumaks Tallinnast Murastesse ja tagasi, ehk siis regulaarse bussiliini avamine.

3.	Ida-Virumaa

Vajalik oleks uusehitis või siis mõne kohapealse hoone ümberehitus kõrgkoolile sobivaks kompleksiks.

Kogu arenguse hing on kuni 60% kallim kui arendamine Tallinnas Pirita-Kosel. Lisaks kõrgkvalifitseeritud personali palkamisega seotud iga-aastane püsikulude kasv suurusjärgus 5 miljonit eurot. See summa ei sisalda kaudseid kulutusi, mis on seotud Tallinnast ja teistest piirkondadest ümberasuva personali perede ümberasumisel tekkivate kuludega.

Nagu kohaliku tööjõuturu analüüs näitab, on kohapeal ääretult napilt kõrgtasemel eesti keelt rääkivat ja rakenduskõrgkooli seaduses sätestatud nõuetele vastavat õppejõudkonda. Seetõttu tuleb see haritlaskond Tallinnast või Tartust kohale meelitada enam kui sümboolse 30% palgatõusuga.

Täna õpetab Sisekaitseakadeemias ligi 68 palgalist õppejõudu, lisaks ca 60  õpetavat administratiivtöötajat (kokku kuni 130 palgalist õppejõudu). Siia juurde veel iga aasta 150 pealises suurusjärgus külalislektoreid sisejulgeolekuasutustest ja partnerülikoolidest Tallinnas.

Umbes 130 pealise palgalise õpetava personali ja juhtide palga kasvatamine nt kahekordseks (nagu poliitilises retoorikas on kuulda olnud) võrreldes täna makstavaga tähendaks umbkaudu 4 MEUR aastas täiendavat palgakulu, palga kasvatamine nimetatud töötajate kategoorial 50%, tähendaks vastavalt 2 MEUR täiendavat palgakulu iga aasta. Lisaks oluliselt suurem tasumäär kuni 150 välislektorile ning transpordikulude kompenseerimine, kokku ligikaudu 4,3 MEUR täiendavat palgakulu iga aasta. Siia sisse ei ole arvestatud tugipersonali kulu, kellest osa saab teoreetiliselt palgata ka kohapealt. 

Kohalikke tööturu olusid arvestades viiks aga ebaproportsionaalselt kõrgete palkadega elanikkonnakihi tekitamine kindlasti sotsiaalsele kihistumisele ja seeläbi kuritegevuse kasvule regioonis.

Personalile on vajalik ka heal tasemel eluase. Ida-Virumaal puudub arvestatav eluasemefond, mistõttu tuleb uued eluasemed täiendavalt ehitada. Arvestuslikult maksab Narvas kolmetoaline korter kuus 450 eurot. Kuna õppejõud on Eestis valitavad kuni 5 aastaks, ei ole mõistlik õppejõududel endale lisaks heale elamispinnale mujal Eestis neid kortereid soetada, vaid need peaks olema pakutud tasuta üüripinnana või siis miniatuurse üürihinnaga. Nt 130 perekonna tarbeks 450 eurose kuu-üüriga korteri üürimine maksab aastas 702 000 eurot pluss kommunaalkulud. Uusehitisena maksaks 130 perekonnale kõigi mugavustega 60m2 (+10% üldpinda) elamispinna ehitamine 1000 eurose ehitusruutmeetri puhul 9 MEUR. Samas tuleb ka arvestada asjaoluga, et ehitusbuumi järgselt elab suurem osa tippõppejõudkonnast eramajades, millise vahetamine Virumaal asuva korteri vastu ei ole otstarbekas.

Sisekaitseakadeemia tänasest personalist 65 lapsevanemal on 86 kooliealist last. Lisaks samas suurusjärgus lasteaialapsi. See tähendab ca 160 lapsele lasteaia ja koolikohtade olemasolu heal tasemel eesti keelses keskkonnas. Tänane kohalik infrastruktuur ja sealse koolivõrgu perspektiiv ei paku (mõningate positiivsete eranditega) laste arenguks vajalikku eestikeelset kooli ja lasteaeda, mis tuleks sinna luua, kui tahta, et perekonnad püsiksid koos. 

Samuti on vajalik töökohtade loomine 100-130 (kokku SKA palgal täna vähemalt 260 perekonna liikmed) perekonna liikmeile, et tänast sissetulekut kaotamata olla oma perekonnaga kaasa reisides motiveeritud muutma ajutiselt kuni 5 aastaks oma elukohta.

4.	Asukohad jäävad nii, nagu on

Olemas on riigi maal asuvad hooned ja õpperajatised, millised on kas kohandatud õppetegevuseks (Muraste) või renoveeritud kunagistest õppeasutustest tänaste vajadustega sobivaks (Väike-Maarja, Tallinn ja Paikuse).

Õppekompleksidest on kõik täna käigus ja õppetööga koormatud. Kõige enam poolikuid ehitisi, mis võimaldaksid olemasoleva taristu baasilt lihtsalt laieneda, on Tallinnas Kase tn, kuhu oleks võimalik välja ehitada kas kogu SKA vajadusi arvestav keskus või siis reorganiseerides SKA keskuste töö ümber selliselt, et Tallinnasse jääks kõrghariduse osa ja maakondlikesse keskustesse kutsehariduse osa. Selline lahendus sälitaks status quo, lahendamata SKA tänaseid Tallinnast eemal asumisega seotud probleeme, eelkõige aga kaugemal asuvatesse keskustesse uute kvaliteetsete õppejõudude leidmise probleemi.

Vajalik oleks kõigis asukohtades hoonete remont, millise hind sõltub remondi ulatusest ja võib jääda suurusjärku 10-12 MEUR. Ehk siis kuni 12 miljoni euroga oleks võimalik väga heasse korda viia kõik SKA tänased keskused.

VII Kokkuvõtteks

Kõiki eelkirjeldatud argumente vaagides, on Sisekaitseakadeemia hinnangul otstarbekas SKA olemasoleva hoonestu etapiviisiline edasiarendus Tallinnas ja/või Murastes võimaldamaks tuua SKA kõik keskused ühte linnakusse. Sisekaitseakadeemia eelistab linnaku laiendust Tallinnasse Kase tn õppekompleksi juurde, säilitades olemasolevad hooned (50% vajaminevast on olemas) ning rajades lisaks vajaoleva. Etapiviisiline arendus võimaldaks töid läbi viia viisil, mis ei takista õppetöö läbiviimist ning võimaldab vajalikke investeeringuid planeerida pikemale ajaperioodile.

Lisa 1: Ida-Virumaa sotsiaalmajandusliku keskkonna SWOT
Lisa 2: SKA asukohavariantide plusside ja miinuste lühikokkuvõte

20.08.2012

Lisa 1: Ida-Virumaa sotsiaalmajandusliku keskkonna SWOT
Tugevused (sisetegurid)	Nõrkused (sisetegurid)	
•	Tugevad tööstusliku tootmise traditsioonid
•	Tööjõud on koondunud suurematesse haldusüksustesse; 
-	soodne tööjõu kontsentratsioon; 
-	suur inimressurss (Eesti mastaabis)
•	Narvas ja Jõhvis arendatakse multifunktsionaalseid kutsehariduskeskuseid
•	Ülikoolide kolledžite olemasolu
•	On olemas tööstuse jaoks vajalik infrastruktuur – hooned ning sageli ka sisseseade
•	Soodne asend – St. Peterburi ja Soome lähedus; 
-	Asukoht Eestis (Tallinna ja Peterburi vahel.); 
-	Asukoht: Euroopa Liidu ja Venemaa piiril
-	Läheduses ca 10 miljoni inimesega turg
•	Head looduslikud ja ajaloolised tingimused turismi arenguks, kultuuriline mitmekesisus
-	Suhtumine Ida-Virumaasse kui ekstravagantsesse piirkonda Eestis tõusutrendil 
-	Maakonna asukoht Euroopa Liidu idapiiril suurendab huvi siinse elu vastu
-	Ida-Virumaal on palju noori vanuses 15 kuni 19; soodne tööjõu vanuseline struktuur.
-	Tööandjate huvi töötajate koolituse vastu, noorte spetsialistide ootus/vajadus.
•	Hea energeetiline ressurss (elekter, soojus, vesi) koos vajaliku infrastruktuuriga
•	Suhteliselt hea põhimaanteede võrk
•	Kohalike omavalitsuste regionaalne koostöö toimib 
-	Toila, Kohtla, Jõhvi linn lepinguga
-	Ida-regioon tervikuna;
-	Sillamäe, Narva-Jõesuu, Vaivara lepinguga
-	Kiviõli regioon (KROL) lepinguga;
-	Lõuna regiooni vallad on aktiviseerunud, Peipsi ranna projektid on neid liitnud).	•	Kõrge tööpuudus koos pikaajaliste ja noorte  töötute kõrge protsendiga. 
•	Vene keelt kõnelejate (80% koolilõpetajaist) nõrk eesti keele ja inglise keele oskus
•	Eesti kodakondsusega keskkoolilõpetajate vähene osakaal (ca 40%)
•	Ebapiisav kvalifitseeritud juhtide arv, arhailise juhtimisfilosoofia domineerimine
•	Nõrgalt arenenud  väikeettevõtlus ning majanduse arenguks vajalik tugiteenuste süsteem
•	Teenuste ja turismi suhteliselt madal arengutase
•	Kutseharidus on tööstusekeskne ning aeglaselt arenenud: 
-	Haridussüsteemi aeglasem muutumine (konservatiivsus) võrreldes majandusega; 
-	kutse- ja karjäärinõustamise nõrkus maakonnas; 
-	ei jõuta kohapeal uut vajalikku tööjõudu ette valmistada, 
-	haridus- ja väljaõppe toetussüsteem vähe paindlik ja/või ebaefektiivne
•	Vähe koolituse ja ümberõppe võimalusi; 
-	ühtse täiend- ja ümberõppesüsteemi puudumine maakonnas; 
-	tööjõud vähe paindlik/mobiilne: 
-	palju inseneeria valdkonna nišši-oskusi, keeleoskus nõrk, õpivõime madal
•	Elukeskkond ei ole maakonnas  ahvatlev, 
-	reostus; 
-	vee- ja kanalisatsioonivõrk välja arendamata
•	Madal maine; 
-	Aastakümnete jooksul väljakujunenud negatiivsed stereotüübid 
-	kohalike inimeste seas on kujunemas välja sotsiaalne apaatia, suletus; 
-	kohalike vähene soov minna kaasa muutustega
-	Maakonna turundustegevus turismipiirkonnana potentsiaalsele sihtturule (Venemaa, Soome) on olnud juhuslik
•	Piiriületus raske (sildade läbilaskevõime, tehniliselt kontrollimise ressurss) 
-	Praegune maantee- ja raudteevõrgu ning Narva silla läbilaskevõime ei rahulda prognoositava kaubakäive kasvust tulenevaid vajadusi
•	Interneti ja sidevõrk ei kata maakonda ühtlaselt 
•	Õpetajate vähene keeleoskus (riigikeel, inglise keel) ning arhailised õpetamispraktikad
•	Ettevõtlikke inimesi on vähe, inimesed on apaatsed
•	KOV suur bürokraatia, pikad tähtajad ettevõtluse küsimuste lahendamiseks
•	Väikesadamate infrastruktuur on aegunud 
•	KOV-d on väga erinevad (7 linna, 16 valda, osa neist väga väiksed). 
•	Rahvuslikud erinevused raskendavad koostööd	
Võimalused (välistegurid)	Ohud (välistegurid)	
•	Turismisektori kasv, mis soodustab ka muu teenindussektori arengut
•	Paindlik väikeettevõtlus kui majanduse konkurentsivõime tegur
•	Maakonna asukohast Euroopa Liidu idapiiril suurenev huvi siinse elu vastu
•	Muulaste suur arv – mitte ainult probleem, vaid ka eelis (nt. äritegemisel Venemaaga, aga see lisab ka piirkonnale eripära turistide silmis), seda tuleks paremini ära kasutada
•	suured tööstusinvesteeringud siia (Skandinaavia, Euroopa Liit, muu Eesti): I-V eelised on infrastruktuur, on ruumi, eestlaste/Eesti tuntus korrektse töötegijana
•	Potentsiaalne suur tarbijate hulk Peterburi piirkonnas (ca 10 miljonit inimest)
•	Avanenud on struktuurifondid, mis lubavad lahendada ühiseid probleeme, ka KOV piiriüleseid, asukohast tulenevaid jne.
	•	Tööpuudusest tingitud sotsiaalprobleemid ei meelita ligi investoreid; 
-	Maine langus toob kaasa investorite ja turistide huvi vähenemise piirkonna vastu; 
-	Negatiivsete stereotüüpide veelgi tugevam kinnistumine.
•	Reostus ja sotsiaalne keskkond piiravad turismi arenguvõimalusi
•	Migratsioon maakonnast välja; 
-	Kehv maine põhjustab aktiivsete ja tegutsemishimuliste idavirulaste väljarännet maakonnast; 
-	noorte (jätkuv) lahkumine maakonnast
•	Varimajanduse olemasolu
•	Riikliku hariduspoliitika järjepidevuse puudumine
•	Venemaa piir mitte ei avane rohkem vaid hoopis aheneb/läheb sootuks kinni; Venemaa ja Eesti vahelised poliitilised suhted
•	Soome aktiivne transiidialane tegevus vähendab I-V transiidimajanduse osakaalu
•	Maanteevõrgu väljaarendus sõltub riigi plaanidest arvestamata kohaliku tasandi soovide ja vajadustega
•	Koostöö puudumine  omavalitsuste vahel blokeerib ära võimalikke (ühis)projekte 
-	väikesadamad, jms.); 
-	linnade ja väikevaldade vastuolu võib viia juba toimiva koostöö katkemiseni ja teistsuguste koostöö gruppide tekkimisele	

SWOT analüüsi allikas: Ida-Virumaa arengukava koostamise töögruppide aruanne, aluseks TTU ja UT asjakohased uuringud ning UT Virumaa kolledzhi arengukava SWOT
Vt. ka http://juhtimisteekond.ee/MKK/INNOLA/
Vt. ka http://www.sillamae.ee/public/files/Tooturu_uuring_est.pdf

Lisa 2: SKA asukohavariantide plusside ja miinuste lühikokkuvõte
	Olulisimad plussid 	Olulisimad miinused 	Lahendused 	
Tallinn, Pirita-Kose 	Olemas 50%  vajalikest hoonetest. Ülikoolide ja teadusvõrgustiku olemasolu ja lähedus; Kvaliteetse haritlaskonna lähedus; SJ kompetentsi – õpetavate ekspertide lähedus; Õppejõudude väljakujunenud elukeskkond. Rahulik elurajoon. Võimalik arendada etapiliselt. 	Atraktiivne kinnisvara-arenduse piirkond ning sellest tulenev huvigruppide lobi.	Hoonestu renoveerimine ja lõplik väljaehitamine kõrvaldaks kinnisvaraettevõtjate tulevased lootused, et SKA viiakse Tallinnast minema 	
Muraste 	Olemas 30% vajalikust hoonestust, muu sama kui Tallinnas 	Veevarustuse probleem, juurdepääsuteede probleem . Atraktiivne kinnisvara-arenduse piirkond ning sellest tulenev huvigruppide lobi.	Täiendav ühistransport, liitumine Tallinna Veega, uue juusdepääsutee rajamine 	
Jääb nii nagu on 	Ei kaasne suuri kinnisvarainvesteeringuid. Jäävad ära regionaalpoliitilised pinged. 	SKA jääb hajali, ühtset kuvandit ei tekki. Suured logistikakulud. Õppejõududel kulub palju aega reisimisele sisulise töö asemel. 	Toome kõrghariduse Tallinnasse ja Murastesse, jätame kutsehariduse Paikusele ja Väike-Maarjasse, renoveerides olemasoleva. 	
Ida-Virumaa 	Odav tööjõud abipersonaliks 	Ei ole haridus- ja teadusteemade tõmbekeskus. Kaugus rahvusvahselisest lennujaamast ja reisisadamast; Kaugus SJ keskasutustest – õpetavatest ekspertidest; Kaugus ülikoolidest ja teadusvõrgustikest; Eestikeelse kvaliteetse õppejõudkonna vähesus; 	Miinused on rahaliselt likvideeritavad vaid osaliselt – teatud arvu õppejõudkonna osas, suurendades õppejõudude palkasid ja pakkudes kohapeale häid elamis- ja töötingimusi peredele. Ülejäänud miinused on geograafilist laadi ja likvideerimine eeldaks ebamõistlikke investeeringuid – nt ülikoolide keskuste ja SJ asutuste peamajade viimine Ida-Virumaale ning rahvusvahelise lennujaama välja arendamine seal.