Valga Maavalitsus

Arengu- ja planeeringuosakond

Valga maakonnaplaneeringu ja teemaplaneeringute ülevaatamise ja maakonna planeerimisalase olukorra aruanne

Valga 2011

Sisukord

1. Sissejuhatus
2. Valga maakonnaplaneering
2.1. Planeeringu algatamine ja kehtestamine ning dokumendi eesmärgid
2.2. Planeeringu järgimine kohaliku omavalitsuse tasandil
2.3. Planeeringu mõju ja tagajärjed maakonna arengule, arvestamine riigi sektorotsuste tegemisel
2.4. Planeeringu edasine elluviimine
3. Valga maakonna teemaplaneering „Tihe- ja hajaasustusega alad“
3.1. Planeeringu algatamine ja kehtestamine ning dokumendi eesmärgid
3.2. Planeeringu järgimine kohaliku omavalitsuse tasandil
3.3. Planeeringu mõju ja tagajärjed maakonna arengule, arvestamine riigi sektorotsuste tegemisel
3.4. Planeeringu edasine elluviimine
4. Valga maakonna teemaplaneering „Asustust ja maakasutust suunavad keskkonnatingimused“
4.1. Planeeringu algatamine ja kehtestamine ning dokumendi eesmärgid
4.2. Planeeringu järgimine kohaliku omavalitsuse tasandil
4.3. Planeeringu mõju ja tagajärjed maakonna arengule, arvestamine riigi sektorotsuste tegemisel
4.4. Planeeringu edasine elluviimine
5. Valga maakonna teemaplaneering „Ruumilise arengu põhimõtted ja suundumused Via Hanseatica mõjualal“
5.1. Planeeringu algatamine ja kehtestamine ning dokumendi eesmärgid
5.2. Planeeringu järgimine kohaliku omavalitsuse tasandil
5.3. Planeeringu mõju ja tagajärjed maakonna arengule, arvestamine riigi sektorotsuste tegemisel
5.4. Planeeringu edasine elluviimine
6. Valga maakonna teemaplaneering „Maakonna sotsiaalne infrastruktuur“
6.1. Planeeringu algatamine ja kehtestamine ning dokumendi eesmärgid
6.2. Planeeringu järgimine kohaliku omavalitsuse tasandil
6.3. Planeeringu mõju ja tagajärjed maakonna arengule, arvestamine riigi sektorotsuste tegemisel
6.4. Planeeringu edasine elluviimine
7. Maakonnaplaneeringute ülevaatamise kokkuvõte
8. Ülevaade planeerimisalasest olukorrast maakonnas
9. Ettepanekud maavalitsuse ja kohalike omavalitsuste planeerimisalase võimekuse hoidmiseks ja parandamiseks ning maakonna ruumilise arengu edendamiseks.

1. Sissejuhatus

Valga maakonnaplaneeringu ja maakonna teemaplaneeringute ülevaatamise aruande koostamise aluseks on planeerimisseaduse § 29 lg 21, mis sätestab, et maavanem vaatab hiljemalt nelja kuu jooksul pärast Riigikogu korralisi valimisi kehtestatud maakonnaplaneeringu üle ning esitab ülevaatamise tulemused ja ülevaate planeerimisalasest olukorrast maakonnas, sealhulgas informatsiooni kehtestatud üldplaneeringutest, regionaalministrile.

Maakonnaplaneeringu ja maakonna teemaplaneeringute ülevaatamise eesmärgiks on olemasoleva olukorra analüüsi kaudu üles leida probleemsed kohad maakonnaplaneeringute ja kohalike omavalitsuste planeeringute koostamisel. Lisaks leida osapoolte koostöös võimalused probleemide ennetamiseks ning kiireks lahendamiseks, mis omakorda aitab parandada ruumilise planeerimise kvaliteeti kogu maakonnas ning tõstaks nii kohalike omavalitsuste ja maavalitsuste planeerimisalast võimekust.

Alates planeerimis- ja ehitusseaduse vastuvõtmisest 14.06.1995.a. on Valga maakonnas kokku koostatud üks maakonnaplaneering ning neli maakonna teemaplaneeringut. Planeeringu nimetused ja kehtestamise aeg on toodud alljärgnevalt:
•	„Valga maakonnaplaneering“ (kehtestatud maavanema 03.02.1999. a. korraldusega nr 132);
•	Valga maakonna teemaplaneering „Tihe- ja hajaasustusega alad“ (kehtestatud maavanema 03.05.2001. a. korraldusega nr 367);
•	Valga maakonna teemaplaneering „Asustust ja maakasutust suunavad keskkonnatingimused“ (kehtestatud maavanema 28.03.2003 korraldusega nr 269);
•	Valga maakonna teemaplaneering „Ruumilise arengu põhimõtted ja suundumused Via Hanseatica mõjualal“ (kehtestatud maavanema 29.02.2008. a. korraldusega nr 137);
•	Valga maakonna teemaplaneering „Maakonna sotsiaalne infrastruktuur“ (kehtestatud maavanema 29.12.2009. a korraldusega nr 536).

Käesoleva aruande koostamise käigus on koostööd tehtud kohalike omavalitsustega, Keskkonnaametiga, SA Valgamaa Arenguagentuuriga ja Valga Maavalitsuse osakondadega. Töös on kasutatud Valga Maavalitsuse osakondade, Valgamaa Aastaraamatute ja Valga maakond arvudes väljaannete andmeid.

2. Valga maakonnaplaneering

2.1. Planeeringu algatamine ja kehtestamine ning dokumendi eesmärgid

Valga maakonnaplaneering algatati maavanema 29.05.1995 korraldusega nr 115 ja kehtestati 03.02.1999. a. korraldusega nr 132.

Planeering koosneb kahest köitest ning kokku on 15 peatükki. Peatükkides üks kuni üheksa antakse suurema põhjalikkusega, kui seda otseselt nõuaks maakonnaplaneering, ülevaade tolleaegsest olukorrast. Eelpool toodust loodeti suurt kasu Valgamaa kohalikele omavalitsustele, sest maakonnaplaneeringu kehtestamise ajaks ei olnud kehtestatud ühtegi valla üldplaneeringut.

Maakonnaplaneeringu koostamisel on peatähelepanu pööratud territooriumi kasutamisele ja selle ehituslikule organiseerimisele. Töös on püütud välja selgitada ja läbi analüüsida maakonna kui terviku tolleaegne seisund ja arengupotentsiaal, arvestades seejuures seadusest tulenevaid piiranguid.

2.2. Planeeringu järgimine kohaliku omavalitsuse tasandil

Kohalike omavalitsuste üldplaneeringud toetavad maakonnaplaneeringu strateegilisi eesmärke. Valga maakonnaplaneeringut on täpsustatud kõikide valdade üldplaneeringutega. Neid täpsustusi pole tõlgendatud kui põhilahenduse muutmist. Siiski on kolme valla üldplaneeringutega tehtud põhilahenduse muutmise ettepanekud, mis on sisse viidud 07.07.2000. aastal maavanema korraldusega nr 757. Kehtestatud muudatuste tegijad ja sisu on esitatud alljärgnevas tabelis 1. Maakonnaplaneeringu muudatused.

Tabel 1. Valga maakonnaplaneeringu muudatused
Jrk nr	Muudatuse esitaja	Kuupäev	Muudatuse sisu lühidalt	
1	Pühajärve valla üldplaneering 	7.07.2000 	tiheasustusega alade nimekirja korrigeerimine (alade sisse ja välja arvamine)	
	Palupera valla üldplaneering			
	Puka valla üldplaneering			

Üldplaneeringute järelevalve läbiviimise dokumentides ei kajastu, et rohkem maakonnaplaneeringu muutmise ettepanekuid oleks tehtud, samuti pole ettepanekuid tagasi lükatud.

2.3. Planeeringu mõju ja tagajärjed maakonna arengule, arvestamine riigi sektorotsuste tegemisel

Vaatamata asjaolule, et Valga maakonnaplaneering on kehtestatud 1999. aastal, on paljud planeeringus sõnastatud väärtused olulised ka tänapäeval. Planeeringu näeb ette, et maakonna elanikele tuleb tagada elukvaliteedi parandamine ja elatustaseme tõus nii lähitulevikus kui ka pikemas perspektiivis. Selle saavutamiseks on valitud alljärgnevad strateegilised eesmärgid:
1.	Luua soodustingimused majanduse igakülgseks arenguks.
2.	Muuta Valgamaa tunnustatud turismi- ja spordipiirkonnaks nii Eestis kui ka Euroopas.
3.	Arendada Valga transiitkaubanduse ja logistikakeskuseks.
4.	Aidata kaasa tööstusettevõtete tekkimisele kogu maakonnas.
5.	Säästliku arengu tagamine.

Eelpool loetletud eesmärkidest on näha, et elatustaseme tõusuks ja elukvaliteedi parandamiseks on valitud kolm põhilist arengusuunda: turism, transiit ja töötlev tööstus.

Järgnevalt on antud lühike ülevaade tegevustest, mis maakonnaplaneeringu kontekstis peaksid kindlustama Valgamaa inimestele elukvaliteedi paranemise:

•	Keskkonna pikaajaline ja säästlik kasutamine

Üheks sammuks säästva arengu teel on tagada maakonnale omaste taime- ja loomaliikide elujõuliste populatsioonide, looduslike ja poollooduslike koosluste ning maastike püsimine. 

Kaitsealasid, mille hulka kuuluvad rahvuspargid, looduskaitsealad, maastikukaitsealad ja selle eritüübid nagu pargid, puistud, on maakonnas 19. mai 2011.aasta seisuga kokku 66. Suurimaks neist on Otepää looduspark, mille suuruseks on 22 430 ha. Oma territooriumilt on see suurim Eestis asuvatest maastikukaitsealadest. Hoiualasid on 32, igal kaitsealal on oma kaitse-eeskiri ja kaitsekorralduskava, hoiualadel on ainult kaitsekorralduskavad.

Üksikobjektidena on Valgamaal kaitse all 34 põlispuud ja/või puude grupid, 6 rändrahnu ja 5 pinnavormi. Maakonna kõrgeim kaitsealune puu, Tsuura kuusk, on ühtlasi jämedaim hariliku kuuse esindaja Eestis. Puu kõrgus küünib 29 meetrini, selle ümbermõõt on 4,32 m. Kõige jämedaimaks puuks on aga Pühajärve Sõjatamm ümbermõõduga 6,98 m. Valgamaal asub Lõuna-Eesti suurim rändrahn – Helgikivi, mille ümbermõõt on 30,2 m ja maapealne maht 61 m3.

Keskkonna pikaajaline ja säästlik kasutamine on taganud elanikele kvaliteetsema elukeskkonna. Loodus– ja keskkonnakaitse teemat on täpsustatud teemaplaneeringuga „Asustust ja maakasutust suunavad keskkonnatingimused“.

•	Haldusjaotuse muutmine ehk omavalitsuste liitumine/liitmine. 

Kohalike omavalitsuste toimimine on aluseks nii maakonna majandusarengule kui elanike sotsiaalsele turvatundele. Kokkulepete mittesaavutamise tõttu ei ole sellist omavalitsuste ühinemist toimunud nagu nägi seda ette maakonnaplaneering. Samas on oluline märkida, et 2000. aastal ühinesid Otepää linn ja Pühajärve vald ning nende asemele tekkis Otepää vald. 2011. aasta alguses on kogukonna algatusel tehtud ettepanek Otepää vald taas lahutada Pühajärve ja Otepää omavalitsusteks. Otepää vallavolikogu vastavat otsust vastu ei võtnud. 

Praegu on Valga linna eestvedamisel käimas Valga linna, Hummuli-, Karula-, Taheva-, Tõlliste-, ja Õru valdade vahel võimaliku ühinemise ettevalmistamine. Valminud on vastavasisuline uuring, millega täiendavalt on võimalik tutvuda Valga Maavalitsuse kodulehel: http://www.valgamaa.ee/index.php?rub=10&srub=60&art=1990&map=13.

•	Sotsiaalne infrastruktuur

Maakonna haridusvaldkonnas on jätkuvalt tähtsal kohal üldhariduslike munitsipaalkoolide optimaalse võrgu kujundamine. Üheks olulisemaks teguriks on siiski õpilaste arv koolis ja selle prognoos. Kui õpilaste arv on väike, siis kooli ülalpidamise kulud kujunevad kõrgeks. Peale munitsipaalkoolide on maakonnas olemas ka nn “riigikoolid”. Need on erivajadustega laste koolid (Helme Sanatoorne Internaatkool ja Valga Jaanikese Kool) ning kutsekoolina Valgamaa Kutseõppekeskus. Lisaks asub maakonnas erakoolina Audentese Spordigümnaasiumi Otepää filiaal.

Hetkel töötab maakonnas 17 perearsti. Selleks, et teenust kvaliteetselt pakkuda on vaja perearste juurde. Statsionaarset eriarstiabi pakub Valga Haigla AS. Sotsiaalhoolekande asutusi on 13, peamisteks teenusteks on: eakate hoolekanne, erihoolekanne, hooldusravi ning laste hoolekanne. Maakonnas on kaks asenduskodu, välja on kujunemas asendusperede süsteem. Abivahendite müügi ja laenutuse korraldamine maakonna elanikele on tagatud.

•	Puhkealad ja turism- 2010- aastaks on Valgamaa tunnustatud spordi- ja puhkepiirkond, mis tegutseb aastaringselt. 

Maakonnas toimuvad rahvusvahelise kaaluga kultuuri- ja spordiüritused. Üleeuroopalist kuulsust annab Otepää vallas paiknev Tehvandi Spordikompleks, kus lisaks maailmatasemel suusatamisvõistluste kõrval on võimalik korraldada ka kergejõustiku- ja jalgpallivõistlusi, rahvatantsupidusid, kontserte jms üritusi. Olulisemad kultuuri- ja spordisündmused kogu maakonnas: FIS Maailmakarika etapid murdmaasuusatamises, IBU U26 Euroopa Meistrivõistlused laskesuusatamises, Tartu maratoni sündmused, Suverull, lumelauavõistlused, Mad-Croc Rally Estonia, talvepealinn Otepää üritused, kalapüügivõistlus Pühajärve Kuldkala, Eesti lipu aastapäeva üritused Otepääl, Leigo Järvemuusika kontserdid, Tõrva Loits, Mulgikultuuri päevad, Valga-Valka linnapäevad, rahvusvahelised sõjaajaloo päevad Valgas.

•	Tööstuse areng

Planeeringus on ette nähtud, et tööstuse areng saab tugineda eelkõige olemasolevate looduslike ressursside säästlikul kasutamisel, kohalikul tööjõul ning erinevatel toodangu turustamise võimalustel. Areng peaks olema suunatud valdavalt põllumajandussaadusi ja metsa ümbertöötleva ning põllumajandust teenindava, samuti kohalikul toorainel baseeruva ehitusmaterjalide ja muule tööstusele. Areng on toimunud vastavalt planeeringule. Maakonnas paiknevate ja tegutsevate ettevõtete arv on aastatega suurenenud, tegevusalade ring on lai. Enim on põllumajanduse, metsamajanduse ja kalapüügiga tegelevaid ettevõtjaid. Samuti on hulgi- ja jaekaubanduse, mootorsõidukite ja mootorrataste remondiga tegelevaid ettevõtted, ehitusettevõtted ning töötlevat tööstust.

Valgamaal on mullastiku keskmine hindepunkt 40. Planeeringus on öeldud, et põllumajandustegevus peaks koonduma maakonnas tasasematele ja viljakamatele maadele. Perspektiivsed teraviljakasvatuse piirkonnad jäävad valdavalt Helme, Hummuli, Sangaste, Tõlliste ja Õru valdadesse. Samuti on ette nähtud, et nendes piirkondades tuleb säilitada olemasolevat haritavat maad. Põllumajanduslikus kasutuses oleva maa säilitamist on kajastatud ka valdade üldplaneeringutes. Eelpool nimetatud valdades on palju ettevõtteid, kelle põhitegevuseks on teravilja, liha ja piima tootmine. Näiteks on olulisemad põllumajanduslikud ettevõtted Helme vallas FIE Vao Suurtalu ja OÜ Tulevik, Hummulis OÜ Hummuli Agro, Sangastes OÜ Kesa- Agro, Tõllistes AS Laatre Piim, Õrus FIE Laine Liive. Karula, Puka, Taheva ja Otepää valla aladel tegutsetakse rohkem mittetraditsioonilise põllumajandusega nagu näiteks karjakasvatus, aiandus, marja- ja puuviljakasvatus jne.

Maaelu suuremaks väärtustamiseks on lisaks põllumajandustoetustele, toetatud ka erinevaid infrastruktuuri rajamisega seotud kulutusi maale. Näiteks on Valgamaal hulgaliselt rekonstrueeritud ja korrastatud rahva- ja kultuurimaju, külaplatse ning mänguväljakuid. Hajaasustuse veeprogrammiga on ehitatud uusi joogivee salv- ja puurkaevusid ning rekonstrueeritud olemasolevaid. Selleks, et muuta liiklemist ohutumaks on arendatud kergliiklusteede võrgustikku, arendustöid jätkatakse.

•	Transiit

Tulenevalt maakonna geograafilisest asendist on transport- ja transiitveod olnud ja jäävad tulevikus oluliseks majandusharuks. Valgamaal eksisteerib olemasolev raudteesõlm koos infrastruktuuriga, on vabatsoon, aja jooksul kogutud erialane kompetents, mitmeid transpordi- ja logistikaettevõtted jms. Rekonstrueeritud on Valga- Tartu vaheline raudteetrass, rajatud on uued perroonid, reisirongi kiirus on viidud kuni 120km/h tasemele. Ümberistumisega on rongiga võimalik Tallinnast Valga kaudu Riiga sõita, kuid puudub kiire ühendus. Eestis on kavandatud kombineeritud transpordikoridoriks Tallinn- Narva ning Tallinn- Tartu- Valga suund. Seoses Koidula jaama valmimisega tuleb arendama hakata ka Riia- Valga- Pihkva suunda. Praegu Valga- Võru vahel rongiühendus puudub ning olemasolev infrastruktuur vajab täiendavaid investeeringuid.

Jätkuvad tegevused Via Hanseatica magistraali välja arendamiseks. Maakonda läbiv tee on täielikult rekonstrueeritud ning teele on antud rahvusvaheline number E264.

Käivad ettevalmistustööd Valga Logistika Kompetentsikeskuse rajamiseks. Transiidi ja transpordiga seotud erialasid on võimalik õppida Valgamaa Kutseõppekeskuses.

Valga lähistel Jaanikese külas paiknev endine sõjaväelennuvälja maa-ala on Tõlliste valla üldplaneeringus reserveeritud lennujaama alaks.

Kõik eelpooltoodu on oluliselt parandanud piirkonna arengut logistika ja transpordi valdkonnas.

•	Teed ja liiklus

Pidevalt on toimunud ja toimub ka edaspidi olemasoleva teedevõrgu parendamine. Maanteeameti andmetel on viimase nelja aastaga maakonnas tolmuvabaks ehitatud 65 km kruusateid, põhi- ja tugimaanteedel taastusremonti tehtud 58 km ulatuses. Korduspindamist teostati 583 km ja kruusateede remonti 135 km ulatuses. Remonditud on Vilaski, Emajõe ja Pikasilla sillad. Kergliiklusteid on ehitatud ca 23 km. Teede ja sinna juurde kuuluvate rajatiste olemasolev olukord ja nende parendamine mõjutab otseselt maakonnas elavaid inimesi ning ettevõtteid, samuti maakonda külastada soovivaid turiste ning läbivat transiiti. Mida parem on teedevõrk seda rohkem soovitakse Valgamaale tulla. Tulevikus tuleb jätkata olemasoleva teedevõrgu olukorra parandamist.

•	Sidevarustus

Sidevarustuse valdkonna tegelik areng on olnud prognoositust kiirem. Kõigis Valgamaa võrgusõlmedes on olemas internetivõimalus ning ka kiire interneti teenuse leviala on laienenud. Traadita interneti (WiFi) alasid on 2011. aasta alguses registreeritud 51. BSR Interreg IIIA projekti raames loodi 2006. aastal jooksul Valga maakonda ja Läti Vabariigi Valka rajooni kattev andmesidevõrk. 2010. aasta lõpu seisuga on tugijaamu 26 ning kliendiühendusi 297. 2010. aastal lõpetasid tegevuse taksofonid, kuna selle kasutamise on aasta- aastalt vähenenud. 

Seoses sidevarustuse arenguga on maakonnas paranenud töövõimalused ja tööjõu kättesaadavus, samuti on see soodsalt mõjunud ettevõtluse konkurentsivõimele.

•	Veevarustus, kanalisatsioon ja puhastusseadmed

Planeeringus on ette nähtud, et tuleb jätkata maakonna prioriteetsete keskkonnaprojektide elluviimist, et tagada Eesti Keskkonnastrateegias ettenähtud nõuete täitmist. Eelpool nimetatud projektid on seotud vesivarustuse, kanalisatsiooni ning puhastusseadmetega maakonna linnades. Tavaks on saanud, et suurte mahtudega projektid on jaotatud erinevateks etappideks ning neid teostakse järk-järgult, nii on seda tehtud Valga linnas, Tõrva linnas. 2010. aastal lõpetati Otepää linna veetorustike ja reoveepuhastite renoveerimine ja ehitamine. Renoveerimise ja ehitustöid on teostatud väikepuhastite juures üle kogu maakonna, nt Otepää, Palupera, Hummuli jt valdades.

Ülalpool loetletud teostatud projektid omavad igati positiivset mõju maakonna majandus-, sotsiaal- ja looduskeskkonnale. Projektide teostamise käigus on tööd saanud ka piirkonnas tegutsevad ettevõtted, samuti vajaliku infrastruktuuri olemasolu korral on võimalus edasi arendada piirkonda. Mõju sotsiaalsele keskkonnale seisneb selles, et kohalikul kogukonnal on võimalus tarbida kvaliteetset joogivett. Korralike torustike ja toimivate reoveepuhastitega säästetakse ilmselgelt looduskeskkonda.

•	Jäätmemajandus

Vastavalt planeeringule on kõikides Valgamaa kohalikes omavalitsustes korraldatud olmejäätmevedu vastavalt nõuetele. Maakonnas on kaks jäätmeveo piirkonda. Valga prügila suleti 16.07.2009 ning lähim nõuetele vastav prügila asub Pärnumaal. Maakonna kõigis omavalitsustes on koostatud ja kehtestatud jäätmehoolduseeskirjad, 2011. aasta alguses kehtestati Valgamaa omavalitsuste ühtne jäätmekava aastateks 2011-2016.

•	Tiheasustusega alad

Planeeringuga määrati maakonnas 59 tiheasustuse ala. Teemaplaneeringuga „Tihe- ja hajaasustusega alad“ on käesolevat teemat täiendatud ja täpsustatud.

•	Planeeringu elluviimise kava

Käesoleva planeeringu kehtestamisega ei ole lõppenud Valgamaal maavalitsuse poolt algatatud planeerimisprotsess. Planeeringu elluviimiseks on koostatud maakonnaplaneeringu täpsustamiseks neli teemaplaneeringut. Koos lähinaabritega on osaletud erinevate koostööprogrammide ja - projektide väljatöötamises. 

Planeeringus on esmatähtsaks peetud strateegilise planeerimise protsessi rõhuasetuse kandumist omavalitsustele, milleks on vajalik kehtestatud üldplaneeringute olemasolu kõigis maakonna omavalitsustes. 2011. aastal on Valga maakonnas kõigil omavalitsustel olemas üldplaneering. Pärast Otepää linna ja Pühajärve valla ühinemist jäi loodavas Otepää vallas kehtima endise Pühajärve valla territooriumil kehtinud Pühajärve valla üldplaneering ning Pühajärve ümbruse osaüldplaneering. Otepää linna territooriumil jäi kehtima 1991. aastal valminud Otepää linna generaalplaan. 2005. aastal hakati koostama uut üldplaneeringut, mille koostamine kahjuks erinevatel põhjustel on veninud.
2003. ja 2002. aastal kehtestasid Puka ja Põdrala vallad Võrtsjärve piirkonna üldplaneeringu, mis on koostatud koostöös 5 vallaga Tartu ja Viljandi maakonnast. Eeltoodule lisaks on Puka vallas 2002. aastal kehtestatud Puka aleviku osaüldplaneering. Teisel ringil üldplaneeringu koostamisega on Palupera vald, hetkel on pooleli kehtestamise eelne järelevalve protsess.

Veel peeti planeeringu elluviimise kava juures tähtsaks Valgamaa osalust Kagu- Eesti regionaalse arengu ehk KERA programmi väljatöötamisel. Programmi põhieesmärgiks oli eelpool nimetud maakondade isearenemisvõime taastamine sealsete arenguprojektide toetamise läbi. Koostöös Põlva ja Võru maakonnaga töötati programm välja. Tänu programmile sai paljud maakonna arengut toetavad projektid rahastust. 2011. aastaks on KERA programm lõppenud.

Samuti peeti planeeringu koostamise ajal tähtsaks Valgamaa osalemist Eesti haldusterritoriaalse korralduse väljatöötamisel. Tänaseks päevaks pole rohkem peale Otepää linna ja Pühajärve valla ühinemisi toimunud. Kahjuks pole kahe valla ühinemise mõju uuringutega hinnatud. 2011. aastal on päevakorral Valga linna, Hummuli, Karula, Taheva, Tõlliste ja Õru valdade võimalik ühinemine. Ühinemise võimalikkuse üle on valminud uuring. 

Planeeringus ning Valgamaa 2010 arengukava raames oli kavandatud läbi viia rida uuringuid. Enamus uuringuid on tehtud. Rahaliste vahendite nappuse tõttu pole läbi viidud transiitkoridori Via Estica väljaarendamisega seonduv uurimistöö. Osade uuringute tegemine on saanud traditsiooniks, neid tehakse teatud intervalliga, näiteks Valgamaa ettevõtlusuuring ning rahuloluuuring.

Keskkonnakaitselistest projektidest on kaitsealad moodustatud ning laiendatud. Veevarustuse ja kanalisatsiooni projektidest on osad valminud, osa tegemisel.

Lisaks ülalloetletud projektide, koostööprogrammidele ja uuringute koostamisele ning nende koostamisel osalemisele on Valgamaal mitmeid väliskoostööpartnereid. 2010. aastal tehti koostööd Läti Vabariigi Valka kihelkonnaga; Rootsi Kuningriigi Jämtlandi lääniga; Soome Vabariigi Seinäjoki linnaga; Ukraina Vabariigi Volõõnia Oblasti Šatski rajooniga; Ungari Somogy komitaadiga; Vene Föderatsiooni Novgorodi Oblasti Staraja Russa rajooniga; Saksamaa Liitvabariigi Mecklenburg-Vorpommerni Liidumaa Parchimi ringkonnaga. Maavalitsusel on lepingulised suhted veel Euregio Pskov-Livoniaga ning Põhjamaade Ministrite Nõukoguga.

2.4. Planeeringu edasine elluviimine
Planeering on andnud tugeva sisendi kohalike omavalitsuste üldplaneeringutesse. Eelpool sai mainitud, et planeering sisaldab palju tolleaegse olukorra kirjeldust ja viiteid õigusaktidele. Sellest tulenevalt vajab maakonnaplaneering uuendamist.

3. Valga maakonna teemaplaneering „Tihe- ja hajaasustusega alad“

3.1. Planeeringu algatamine ja kehtestamine ning dokumendi eesmärgid

Valga maakonna teemaplaneering „Tihe ja hajaasustusega alad“ algatati 30.08. 2000. a Valga maavanema korraldusega nr 809 ning kehtestati 03.05.2001. a. korraldusega nr 367.

Teemaplaneering on vajalik selleks, et täpsustada kehtestatud maakonnaplaneeringuga määratud tiheasustusega alade piire ning leida võimalus maareformi edukaks lõpetamiseks aladel, kus maareformi seaduse rakendamisega tiheasustusega aladel on kujunenud maa kõrge maksustamishind ületab maaelanike võimalused maa erastamiseks. 

3.2. Planeeringu järgimine kohaliku omavalitsuse tasandil

Planeeringu kehtestamise ajaks olid kolm maakonna valda kehtestanud oma üldplaneeringud (Puka, Palupera ja Pühajärve, nüüd Otepää vald). Nendes planeeringutes määratud tiheasustuse ja detailplaneeringu kohustusega alad hajaasustuses on jäetud kehtima ning kõnealuse teemaplaneeringuga neid üle ei vaadatud. 

Seadusjärgselt on Valga linn, Tõrva linn ning vallasisene Otepää linn tiheasustusega ala ja ka teemaplaneeringus on tiheasustusala piir määratud mööda eelpool nimetatud linnade halduspiire. Käesoleva teemaplaneeringuga ei seata linnaaladele täiendavaid tingimusi. Tiheasustuse ja detailplaneeringu kohustusega alade piire on täpsustatud kõikide ülejäänud valdade üldplaneeringutega, mis on koostatud pärast teemaplaneeringu kehtestamist. Neid täpsustusi pole tõlgendatud kui põhilahenduse muutmist. Siiski on teemaplaneeringule tehtud mõningad muudatus ettepanekud ja maavanem on nendega järelevalve toestamisel nõustunud. Ülevaade muudatustest on antud tabelis 2.

Tabel 2. Maakonna teemaplaneeringu “Tihe- ja hajaasustusega alad” muudatused
Jrk nr	Muudatuse esitaja	Kuupäev	Muudatuse sisu lühidalt	
1	Puka aleviku osaüldplaneering	24.01.2002	Puka aleviku muutmine detailplaneeringu kohustusega alaks	
2	Tõlliste valla üldplaneering	14.07.2006	Detailplaneeringu kohustusega ala välja määramine	
3	Karula valla üldplaneering	07.04.2008	Detailplaneeringu kohustusega alade juurde määramine	
4	Taheva valla üldplaneering	07.05.2008	Detailplaneeringu kohustusega alade juurde määramine	
5	Helme valla üldplaneering	18.08.2009	Detailplaneeringu kohustusega alade juurde määramine	

3.3. Planeeringu mõju ja tagajärjed maakonna arengule, arvestamine riigi sektorotsuste tegemisel

Teemaplaneeringuga on täpsustatud maakonnaplaneeringut, samuti on sellega kiirendatud ja hõlbustatud maareformi läbiviimist Valga maakonnas. 2011. aasta seisuga on reformimata maad veel 5% kogu maakonna maafondist.

Kõnealune teemaplaneering on avaldanud maakonna arengule igati positiivset mõju, kuna on taganud maa erastajatele võrdse kohtlemise ehk kõigile nendele isikutele, kellel on veel maa erastamata, tagatakse samad õigused ja soodustused, mis kehtisid enne maakonnaplaneeringu kehtestamist.

3.4. Planeeringu edasine elluviimine
Teemaplaneering on olnud aluseks valdade üldplaneeringute koostamisel, mille alusel omakorda toimub detailplaneeringute koostamine ja maareformi lõpetamine tiheasustusega aladel.

4. Valga maakonna teemaplaneering „Asustust ja maakasutust suunavad keskkonnatingimused“
4.1. Planeeringu algatamine ja kehtestamine ning dokumendi eesmärgid
Valga maakonna teemaplaneering „Asustust ja maakasutust suunavad keskkonnatingimused“ algatati Vabariigi Valitsuse 08.07.1999. a. korraldusega nr 763 ning kehtestati Valga maavanema 28.03.2003 korraldusega nr 269.

Teemaplaneeringu kaheks olulisemaks alateemaks on “Roheline võrgustik” ja „Väärtuslikud maastikud“. Nimetatud alateemad olid lõppsünteesi põhilisteks lähtedokumentideks. Samuti hõlmab planeeringu lõppsüntees ka teisi tegureid ja valdkondi, mida on oluline arvestada asustuse ja maakasutuse suunamisel.

Planeeringu üheks olulisemaks eesmärgiks on loodus- ja keskkonnakaitseliselt põhjendatuma ruumistruktuuri tagamine. Tuginedes erinevate infrastruktuuride paiknemise ja vajaduse analüüsile, seatakse aladele vajalikud kasutustingimused, mis tagavad maakonna säästva arengu. 

4.2. Planeeringu järgimine kohaliku omavalitsuse tasandil

Teemaplaneeringuga „Asustust ja maakasutust suunavad keskkonnatingimused“ on arvestatud nende valdade üldplaneeringutes, mis on koostatud ja kehtestatud pärast kõnealuse planeeringu kehtestamist. Valdade üldplaneeringutes on käsitletud ja täpsustatud rohelise võrgustiku tugialasid ja koridoride ning väärtuslike maastike piire. Täpsustuste tegemisel on lähtutud kohalikest oludest. Osades üldplaneeringutes on väärtuslikke maastikke käsitletud kui miljööväärtuslikke alasid, näiteks Helme ja Põdrala, Sangaste ja Õru valdade üldplaneeringud, teistes on käsitletud mõlemaid ning eraldi, näiteks Karula, Hummuli ja Taheva valdade üldplaneeringutes.

Valdade (va Palupera, Pühajärve ja Puka) üldplaneeringutega on väärtuslike maastike maakasutuse ja hooldamise osas antud soovitusi, mõnega on seatud ehituse tingimused nt Hummuli valla üldplaneering. Samuti on rohelise võrgustike toimimise tagamiseks ja ehituseks seatud üldplaneeringutega tingimused.

Palupera, Puka ja Pühajärve valdade üldplaneeringud on kehtestatud enne käesoleva teemaplaneeringu kehtestamist. Eeltoodud valdade üldplaneeringus pole käsitletud ei väärtuslikke maastikke ega rohelist võrgustikku.

Maakonna linnade üldplaneeringud on ülesehitatud teemaplaneeringu baasil. Valga maakonnas on kahel linnal (Valga ja Tõrva) üldplaneering, kus on käsitletud rohelist võrgustikku ning need on seotud maakonna rohelise võrgustikuga. Vallasiseses Otepää linnas on hetkel kehtiv 1991. aasta generaalplaan, seal rohelist võrgustikku ja väärtuslikke maastikke määratud ei ole.

Teemaplaneeringus määratud Valga linna laienemise võimalusega on arvestatud nii linna kui ka Tõlliste valla üldplaneeringus. Tänaseks päevaks võimalust kasutatud pole.

Käesolevat teemaplaneeringut on täpsustatud kõikide valdade üldplaneeringutega, mis on kehtestatud pärast selle planeeringu kehtestamist. Neid täpsustusi pole tõlgendatud kui põhilahenduse muutmisi. Ühe üldplaneeringuga on tehtud maakonna teemaplaneeringu muudatuse ettepanek. Ülevaade muudatustest on antud tabelis 3.

Tabel 3. Maakonna teemaplaneeringu “Asustust ja maakasutust suunavad keskkonnatingimused” muudatused
Jrk nr	Muudatuse esitaja	Kuupäev	Muudatuse sisu lühidalt	
1	Taheva valla üldplaneering	07.05.2008	Ala välja arvamine kohaliku tähtsusega väärtuslike maastike hulgast.	

4.3. Planeeringu mõju ja tagajärjed maakonna arengule, arvestamine riigi sektorotsuste tegemisel
Planeeringu koostamisel on kaalutud majanduslikke, sotsiaalseid, kultuurilisi ja looduskeskkonna aspekte ning nende alusel on määratud tingimused maakasutuse ja asustuse suunamiseks.

Teemaplaneeringu tulemusel on paranenud kogu maakonna looduskeskkond. Kaitsealade vahele on tekkinud sidusad alad, tagatud on loodusväärtustega arvestamine, mis omakorda tagab looduskompleksi tasakaalustatud toimimise ja maastiku pikaajalise säilimise.

Probleeme detailplaneeringute ja projekteerimistingimustega on olnud pigem neis valdades, kus on vanemad üldplaneeringud, mis ei käsitle rohealasid ja väärtuslikke maastikke. Sellised planeeringud on Puka, Palupera ja Otepää vallas, neist kaks valda tegelevad uute üldplaneeringute koostamisega. Samuti on probleeme valdades, kus on suur ehitussurve ning palju kaitsealasid (Otepää, Palupera). Neis valdades on tagasi lükatud ehitussoove rohealadel.

Planeeringus käsitletud Natura eelvalikualad on tänaseks päevaks lisatud Natura 2000 võrgustike alade nimekirja. 2011. aasta mai seisuga on maakonnas kokku 37 Natura 2000 ala.

4.4. Planeeringu edasine elluviimine
Käesolev teemaplaneering on aktuaalne ja ajakohane, vaatamata sellele, et see on kehtestatud 2003. aastal. Tähtsamateks rakendusvahenditeks on ette nähtud erinevad planeeringud ja majanduskavad. Jätkata planeeringu elluviimist, et hoida ja süvendada saavutatud keskkonnaväärtuste arvestamise taset. Koostada uued üldplaneeringud valdades, kus pole käsitletud teemaplaneeringus toodud aspekte. Pöörata enam tähelepanu väärtuslike maastike korrastamisele ja hooldamisele – koostada maastikuhoolduskavasid.

5. Valga maakonna teemaplaneering „Ruumilise arengu põhimõtted ja suundumused Via Hanseatica mõjualal“

5.1. Planeeringu algatamine ja kehtestamine ning dokumendi eesmärgid
Valga maakonna teemaplaneering „Ruumilise arengu põhimõtted ja suundumused Via Hanseatica mõjualal“ algatati 19.07. 2005. a Valga maavanema korraldusega nr 335 ning kehtestati 29.02.2008. a. korraldusega nr 137.

Kõnealuse teemaplaneeringu koostamise ajendiks on olnud üleriigiline planeering „Eesti 2010“, kus on Eesti ruumilise arengu üheks suunaks võetud arenguvööndite kontseptsiooni rakendamine, mis tähendab tähtsamate, peamiselt rahvusvahelist liiklust kandvate teede kasutamist regionaalarengut tasakaalustava ja koostööd ajendava tegurina. 

Teemaplaneering seab Valgamaa piiresse jääva Via Hanseatica arengukoridori arendamiseks vajalikud tingimused, et säilitada piirkondlikke erisusi ja tugevdada arengupotentsiaali. Planeering täpsustab ning seob ruumiga erinevates strateegiates ja Via Hanseatica turismitoote arendusprojektis esitatu.

Dokument koosneb kahest osast. Esimeses osas antakse ülevaade Valgamaa Via Hanseatica mõjualast, selle ulatusest ja potentsiaalsete külastajate sihtrühmadest, samas selgitatakse Valgamaa mõjupiirkonna jaotumist arengupiirkondadeks ja jaotuspunktideks. Teises osas käsitletakse kolme arengupiirkonda eraldi. Planeeringu olulisemaks osaks on iga piirkonna arendamiseks vajalikest tegevussuundadest lähtuvad asukohapõhised tegevused.

5.2. Planeeringu järgimine kohaliku omavalitsuse tasandil

Neli maakonna kohalikku omavalitsust (Helme, Hummuli, Karula ja Taheva) on oma üldplaneeringu kehtestanud pärast käesolevat teemaplaneeringut. Nendes üldplaneeringutes on arvestatud teemaplaneeringus väljatooduga, ühelegi pole tehtud muudatuse ettepanekut. Planeeringus väljatooduga arvestatakse läbi detailplaneeringute ja mitmete programmide ka teistes valdades. Teemaplaneeringule viidatakse arengudokumentides ja erinevates rahastamistaotlustes (puhkekohad ja –alad; raudteejaamade renoveerimine; liikumisrajad jne).

Tabel 4. Maakonna teemaplaneeringu “ Ruumilise arengu põhimõtted ja suundumused Via Hanseatica mõjualal ” muudatused
Jrk nr	Muudatuse esitaja	Kuupäev	Muudatuse sisu lühidalt	
-	-	-	-	

5.3. Planeeringu mõju ja tagajärjed maakonna arengule, arvestamine riigi sektorotsuste tegemisel

Teemaplaneering on aidanud edendada maakonna arengut. Kohalikud omavalitsused teadvustavad planeeringus väljatoodut ning pidevalt püütakse tugevdada ja arendada olemasolevaid objekte ja tegevussuundasid. Samas tuleb tõdeda, et paljud planeeringuga tehtud ettepanekud ja tegevused pole praeguseks veel teostunud näiteks reisirongiliikluse tihendamine Tartu- Valga suunal ja taastamine Võru- Valga vahelisel suunal, rattalaenutuspunktide rajamine jms. Osad tegevused on tänaseks teostunud osaliselt või on arendamisel näiteks veeteede- ja transpordi ning sildumiskohade väljaarendamine. Kindlasti on tegevuste elluviimise venimisele mõju avaldanud üleüldine majanduslangus.

5.4. Planeeringu edasine elluviimine
Teemaplaneering on jätkuvalt toimiv ning maakonna arengut igati toetav ja suunav dokument. Jätkata tuleb planeeringu elluviimist läbi koostatud ja koostatavate üldplaneeringute ja teemaplaneeringute, arengukavade ning piirkondlike projektide.

Eeltoodule lisaks on jätkuvalt vajalik maakondlikul ja riigi tasandil nn korralduslike abinõude rakendamine: ühistranspordi sidususe tõstmine (graafikute ühildamine, reisirongiliikluse tihendamine ja kiire reisirongiühenduse taastamine Tartu- Riia suunal). Kuna planeeringu elluviimine sõltub erinevate sektorite koostööst, tuleb riigi, omavalitsuse ja erasektori vahelist koostööd jätkuvalt toetada ja soodustada.

6. Valga maakonna teemaplaneering „Maakonna sotsiaalne infrastruktuur“
6.1. Planeeringu algatamine ja kehtestamine ning dokumendi eesmärgid
Vabariigi Valitsuse 31.01.2005 korraldusega nr 48 algatati kehtivate maakonnaplaneeringute täpsustamiseks ja täiendamiseks teemaplaneering „Maakonna sotsiaalne infrastruktuur 2009-2015“. Planeering kehtestati Valga maavanema 29.12.2009. a korraldusega nr 536.

Teemaplaneering täpsustab kehtivat Valga maakonnaplaneeringut sotsiaalse infrastruktuuri teenuste kättesaadavuse osas. Planeeringu abil viiakse maakonna tasandil ellu üleriigilise planeeringuga „Eesti 2010“ püstitatud eesmärki tagada inimese põhivajaduste rahuldamine igapäevaste sotsiaalteenuste kättesaadavuse kaudu. Planeeringu konkreetne eesmärk on anda kohalikele omavalitsustele soovitusi teenuste kättesaadavuse tagamiseks kantides.

6.2. Planeeringu järgimine kohaliku omavalitsuse tasandil

Pärast teemaplaneeringu kehtestamist pole kehtestatud ühtegi valla üldplaneeringut. Sellest tulenevalt pole teemaplaneeringusse tehtud muudatusi.

Tabel 5. Maakonna teemaplaneeringu “Maakonna sotsiaalne infrastruktuur” muudatused
Jrk nr	Muudatuse esitaja	Kuupäev	Muudatuse sisu lühidalt	
-	-	-	-	

6.3. Planeeringu mõju ja tagajärjed maakonna arengule, arvestamine riigi sektorotsuste tegemisel
Käesolev teemaplaneering on suhteliselt värske, kuid siiski on see avaldanud mõju maakonna sotsiaalsele keskkonnale. Positiivseks mõjuks võib pidada seda, et sotsiaalse infrastruktuuri investeeringud maakonnas on kasvanud ning mitmed kohalikud omavalitsused kasutavad kõnealust planeeringut oma igapäevatöös. Planeering on eelkõige abiks rahastamistaotluste põhjendamisel. Programmide toel on maakonnas korrastatud paljud küla-, seltsi- ja rahvamajad, rajatud ja korrastatud on spordi- ning mänguväljakuid.

Planeeringus toodud põhimõtete järgi on tegutsetud kõigis eluvaldkondades. Näiteks on optimeeritud ühistranspordi marsruute ja graafikuid. Kohalikud omavalitsused on taganud vastavalt oma võimalustele transpordi, sh on tagatud õpilaste vedu. Praegu on maakonnas päevakorral uue liinivõrgu väljatöötamine, mis toimub pärast ühistranspordi uuringu läbiviimist. Kvaliteetsema haridusteenuse pakkumiseks on Valga linnas valminud uus Valgamaa Kutseõppekeskuse kompleks. Renoveerimistööd käivad Valga gümnaasiumihoones. Pereõdede iseseisev vastuvõtt on kõigi perearstide poolt korraldatud vastavalt määruses sätestatud tundide arvule. 

Tõmbekeskuste roll on jäänud samaks. Pidevalt tehakse investeeringuid, et parandada tõmbekeskuse teenuste pakkumise võimekust. Näiteks on märkimisväärne investeering AS Valga Haigla projekt (õendus- ja hooldusteenuste infrastruktuuri arendamine), mille eesmärgiks on parandada Valga maakonna elanike jaoks nii statsionaarse kui ambulatoorse hooldusraviteenuse kättesaadavust ja kvaliteeti.

Teemaplaneeringus on hinnatud rahvastikusuundumusi ning võrreldes rahvastikuregistri andmeid tõdetakse, et prognoositav rahvaarvu muutus on pigem negatiivne. Hetkeolukord on esitatud joonisel 1, millelt on näha, et prognoos on paika pidanud – Valga maakonna elanike arv järjest väheneb.

Joonis 1. Valga maakonna rahvaarv 1. jaanuari seisuga.

Olukord avaldab otseselt negatiivset mõju kohalike omavalitsuste tulubaasile. Samuti tekib olukord, kus nõudluse vähesuse tõttu lõpetatakse teenuse pakkumine. Maakonnas on suletud postkontoreid (Pikasilla, Kaagjärve, Laarte ja Tagula) ning on lühendatud allesjäävate lahtioleku aegu. Hummuli vallas on pangabuss oma teenuse lõpetanud. Karula vallas puudub perearstiteenus. Ka koolide jätkamine senisel kujul on keeruline, kuna riigipoolne rahastamine väheneb õpilaste arvu vähenemise tõttu. Rongiliiklus Valga Antsla- Võru liinil pole taastunud, reisironiliiklus Valga- Tartu- Tallinna vahel küll taastus, kuid mitte nii tihedalt kui sooviti (hommikul ja õhtul mõlemal suunal). 

6.4. Planeeringu edasine elluviimine
Planeeringu edasiseks elluviimiseks on vajalik jätkata esmatasandi teenuste ja tugiteenuste parandamist sh ühistranspordi teenuse tihendamisega. Jätkuvalt on väga tähis osa ministeeriumide vahelisel koostööl ja elluviimisel, sest paljud planeeringuga tehtud ettepanekud pole kohalike omavalitsuste ega maavalitsuste pädevuses.

7. Maakonnaplaneeringute ülevaatamise kokkuvõte

Planeerimise põhiülesandeks on planeeritava ala arengu põhimõtetes ja tingimustes kokkuleppimine. Nii on see olnud ka Valga maakonnas kehtestatud planeeringute puhul. Maakonnaplaneeringu ja selle teemaplaneeringute abil on määratletud kogu maakonna ruumilise arengu põhimõtted ja suundumused. Püütud on tasakaalustada nii riiklikke ja kohalikke ruumilise arengu vajadusi ja huve. Samuti on kujundatud ja seotud säästva ja tasakaalustatud arengu alused ruumilise arengu ning erinevate keskkondade vahel. Asustuse areng on suunatud. Määratud on detailplaneeringu koostamise kohustusega alad ja juhud ning tiheasustusega alad. Tagatud on rohelise võrgustiku, väärtuslike maastike ja looduskoosluste säilimine ja toimimine. Tabelis 6 on antud ülevaade Valgamaal kehtestatud maakonnaplaneeringust ja selle teemaplaneeringutest.

Tabel 6. Valga maakonnas kehtestatud maakonnaplaneeringud.
Jrk nr 	Planeering	Kehtestati	Muudatuste arv	Hinnang tegevuskava elluviimisele	
1	Valga maakonnaplaneering	03.02.1999. a. korraldus nr 132	 1	 Hea.	
2	Tihe ja hajaasustusega alad	03.05.2001. a. korraldus nr 367	 5	Tegevuskava puudub.	
3	Asustust ja maakasutust suunavad keskkonnatingimused	28.03.2003 korraldus nr 269.	 1	 Hea.	
4	Ruumilise arengu põhimõtted ja suundumused Via Hanseatica mõjualal	29.02.2008. a. korraldus nr 137	 -	 Hea.	
5	Maakonna sotsiaalne infrastruktuur	29.12.2009.a. korraldus nr 536	 -	 Hea.	

8. Ülevaade planeerimisalasest olukorrast maakonnas

Käesolevas peatükis antakse ülevaade planeerimisalasest olukorrast Valgamaal, lisaks antakse üldine hinnang linnade ja valdade planeerimisalase olukorra ja võimekuse kohta. 

Valgamaa kohalikud omavalitsused erinevad üksteisest planeerimisalase tegevuse poolest märgatavalt. Maakonnas on omavalitsusi, kus ei ole alates planeerimis- ja ehitusseaduse vastuvõtmisest kehtestatud ühtegi detailplaneeringut (Õru). Aastate jooksul on kehtestatud üksikud detailplaneeringud (Taheva ja Puka). Omavalitsused, kus kehtestatakse mõned planeeringud aastas (Tõrva ja Helme) ning omavalitsus, kus tegeletakse planeerimisalaste küsimustega pidevalt ja igapäevaselt (Otepää). Tabelis 7 on esitatud ülevaade Valga maakonnas kehtivate üldplaneeringute kohta.

Tabel 7. Üldplaneeringud maakonna valdades ja linnades
Jrk nr	Vald/ linn	Planeering	Kehtestatud	Sisaldab maakonna- planeeringu muudatusi (koguarv)	Muudetud kehtestatud detail-planeeringu alusel alates 2005 aastast (koguarv)	
1	Helme vald	Helme valla üldplaneering	31.08.2009. a määrus nr 12	1	3	
2	Hummuli vald	Hummuli valla üldplaneering	23.09.2009. a otsus nr 227	-	-	
3	Karula vald	Karula valla üldplaneering	25.04.2008. a määrus nr 6	1	-	
4	Otepää vald **	Otepää linna generaalplaan *	1991	-	10	
		Pühajärve valla üldplaneering	20.05.1999. a määrus nr 9	1	21	
		Pühajärve ümbruse üldplaneering	26.08.1999. a määrus nr 18	-	- 	
5	Palupera vald **	Palupera valla üldplaneering	11.05.1999. a määrus nr 10	1	11	
6	Puka vald	Võrtsjärve piirkonna üldplaneering	04.02.2003. a määrus nr 13	-	 -	
		Puka valla üldplaneering	22. 06.1999. a määrus nr 17	1	 -	
		Puka aleviku osaüldplaneering	24.01.2002. a määrus nr 1	1	 -	
7	Põdrala vald	Võrtsjärve piirkonna üldplaneering	17.12.2002. a määrus nr 14	-	-	
		Põdrala valla üldplaneering 	30.11.2007. a määrus nr 24	-	-	
8	Sangaste vald	Sangaste valla üldplaneering	20.07 2006. a otsus nr 33	-	-	
9	Taheva vald 	Taheva valla üldplaneering	30.05.2008. a määrus nr 10	1	-	
10	Tõlliste vald	Tõlliste valla üldplaneering	17.07. 2006. a määrus nr 9	1	-	
11	Tõrva linn	Tõrva linna üldplaneering	01.02.2005. a otsus nr 4	-	4	
12	Valga linn	Valga linna üldplaneering	25.05.2007. a määrus nr 6	-	3	
13	Õru vald 	Õru valla üldplaneering	14.07.2006. a määrus nr 6	-	-	
 *     Otepää linna generaalplaan on jäetud kehtima Otepää Vallavolikogu 16.03.2000 määrusega nr 14 ning Otepää vallavolikogu 18.03.2010 otsus nr 1-4-20.
	 **   tegeletakse aktiivselt uue üldplaneeringu koostamisega. 

Tabelist on näha, et Valgamaa kõikidel omavalitsustel on olemas kehtivad üldplaneeringud, isegi vallas, kus pole kehtestatud ühtegi detailplaneeringut. Kaks omavalitsust tegelevad uute üldplaneeringute koostamisega, sest kehtivad ei vasta valla tegelikele vajadustele ja arengusuundadele. Palupera valla uus üldplaneering on algatatud 2008. aastal ning hetkel on kehtestamise eelne järelevalve protsess pooleli. Otepää valla üldplaneering on algatatud 2005. aastal, kuid erinevatel põhjustel (ametnike ja vallavalitsuse vahetumine) on koostamise protsess vahepeal jäänud tahaplaanile. 2008. aastast on taas aktiivsemalt tegutsema hakatud ning eskiisi avalikustamine toimus 2009. aasta kevadel. Tihedalt on tehtud koostööd ametkondade ja kohaliku kogukonnaga. Hetkel on pooleli vastuvõtmise eelne teine kooskõlastamise ring riigiasutustega.

Maakonnaplaneeringu ja selle teemaplaneeringutele tehtud muudatuse ettepanekud on alade loetelusse juurde või maha arvamise kohta. Kohalike omavalitsuste kehtivatele üldplaneeringutele on kehtestatud detailplaneeringutega tehtud rida muudatuse ettepanekuid. Üldine muudatuste suund on olnud seoses maakasutuse juhtotstarbe muutmisega. Kohalike omavalitsuste hinnangul ei ole planeerimisseaduse muudatused 2009. aastal kaasa toonud märgatavaid muutusi detailplaneeringute menetluste arvus, mis sisaldavad üldplaneeringu muutmise ettepanekuid.

•	hinnang kohalike omavalitsuste planeerimisalasele haldussuutlikkusele:

Planeeringualane haldussuutlikkus (suhtumine planeerimisse ja planeeringute menetlemise kvaliteet) on kohalike omavalitsuste lõikes erinev.

Ühest küljest on probleemiks see, et planeeringutega tegelevate töötajate arv ei ole proportsioonis menetluses olevate planeeringute hulgaga. Seetõttu tekivad puudujäägid töö kvaliteedis - tähtaegadest kinni pidamine, arhiveerimine, sisulise koostöö korraldamine planeeringu osapoolte vahel ning ametniku enda pädevuse tõstmine. Planeeringute edukaks menetlemiseks on vajalik tihe koostöö erinevate valdkondade spetsialistidega vallas (ehitusalased, maa, tehnilised infrastruktuurid, juriidilised küsimused jne) ja riigiametkondades (keskkonnaamet, muinsuskaitseamet jne). Vallavalitsuse sagedase vahetumise tõttu pole saanud kujuneda tõhusat ja optimaalset meeskonda. 

Teisest küljest on väiksema töökoormusega omavalitsustes probleemiks vastava hariduse, ettevalmistuse ja kogemusega spetsialisti puudumine. Planeerimisküsimuste lahendamine kuulub kas maakorraldaja/maanõuniku, ehitus- ja majandusnõuniku, abivallavanema või vallavanema teenistusülesannete hulka. Ühel ametnikul on mitmeid valdkondi, millega peab igapäevaselt tegelema ning mille muudatustega tuleb kursis olla.

Tulenevalt eeltoodust oleme seisukohal, et Valgamaa kohalike omavalitsuste planeerimisalane haldussuutlikkus on rahuldav.

Omavalitsused ise pidasid oma haldussuutlikkust madalaks, kuid samas märgiti, et suutlikkus on tõusnud seoses erinevate täiendkoolituste ning õppe- ja infopäevadest osa võtmisega.

•	üldine hinnang planeeringute sisulisele kvaliteedile:

Kõik omavalitsused, kus detailplaneeringuid koostatakse, kasutavad planeeringu koostamise korraldamisel planeerimisseaduse § 10 lõikega 6 lubatud halduslepingu sõlmimise võimalust. Koostatava dokumendi sisuline kvaliteet sõltub koostajast ning töö maksumusest. Sellest tulenevalt on detailplaneeringud väga ebaühtlase tasemega, mis omakorda suurendab kohalike omavalitsuste ja maavalitsuse ametnike töökoormust.

Tulenevalt eeltoodust ning arvestades maavalitsusse järelevalvesse ja/või arhiveerimiseks jõudvaid planeeringuid oleme seisukohal, et Valgamaa kohalike omavalitsuste planeeringute sisuline kvaliteet on rahuldav.

•	hinnang, millised on olnud muudatused planeerimisalases haldussuutlikkuses ja planeeringute kvaliteedis

Tänu erinevatele täiendkoolitustele ning maavalitsuse poolt korraldatavatele infopäevadele ja seminaridele on planeerimisalane haldussuutlikkus ja planeeringute sisuline kvaliteet tõusnud. Siinkohal on oluline rõhutada, et ametnike täiendkoolitamist, seminaride ja infopäevade korraldamist tuleb kindlasti jätkata ning nende toimumise sagedust suurendada.

•	hinnang, kui palju on vananenud üldplaneeringud

Valga maakonna kohalike omavalitsuste üldplaneeringud on kehtestatud vahemikus 1999 kuni 2009. Otepää vallas on volikogu otsustega jäetud kehtima 1991. aasta Otepää linna generaalplaan, mis ruumikujunduse osas on kasutatav ka praegu, kuid muutunud on maakasutuse juhtotstarvete sõnastus ja paljudel juhtudel ka funktsioonid. 1999. aastal kehtestatud Pühajärve-, Puka - ja Palupera üldplaneeringud sisaldavad suurel hulgal viiteid kehtetutele õigusaktidele, samas on paljud sõnastatud väärtused olulised ka tänapäeval. Kaartidel on valdavalt “valged alad”, kus maakasutuse muudatusi pole ette nähtud. 

Puka vallas on planeerimisalane tegevus suhteliselt tagasihoidlik. Kehtestatud on mõned detailplaneeringud, millest väidetavalt ükski ei muuda kehtivat üldplaneeringut. Sellest tulenevalt on vald uue üldplaneeringu koostamise lükanud tulevikku.

Palupera ja Otepää (endine Pühajärve) vald tegelevad aktiivselt uue üldplaneeringu koostamisega. Hetkel kehtivad üldplaneeringud ei vasta valla tegelikele vajadustele ja arengusuundadele, kuna “valgetel aladel” on toimunud muudatused seoses spordile ja turismile suunatud uute ettevõtete rajamisega. 

Võrreldes 1991. ja 1999. aastaga on maakonnas kujunenud uued ruumiplaneerimise ja arenguvajadused, mida sel ajal kehtestatud üldplaneeringud ei kajasta. Muutunud on inimeste vajadused, seadusandlus ja mõisted. Samuti on kehtestatud rida maakonna teemaplaneeringuid, milles määratud põhimõtteid ja arengusuundasid pole neis üldplaneeringutes kajastatud. 

Eeltoodust lähtuvalt hindame vananenuteks üldplaneeringud, mis on kehtestatud enne 2000. aastat.

Järgnevas tabelis on esitatud informatsioon, millise haridusega inimene tegeleb omavalitsuses planeerimisküsimustega.

Tabel 8. Ruumilise planeerimisega tegelevate spetsialistidega varustatus maakonna kohalikes omavalitsustes
Jrk nr	Vald/ linn	Planeeringutega tegeleva spetsialisti ametinimetus	Erialane haridus	Muu haridus	Erialase haridusega töötajate arv	
1	Helme	Ehitus- ja majandusnõunik *	-	ehitusinsener	0	
2	Hummuli	maakorraldaja *	-	maamõõtmine	0	
3	Karula	vallavanem	geograaf	 	1	
4	Otepää	Planeerimisspetsialist *	-	metsamajanduse insener	0	
		planeerimis- ja ehitusteenistuse juhataja *	hoonete ehitus tehnik- arhitekt	-	1	
5	Palupera	vallavanem	-	majandusuteadlane- matemaatik	0	
6	Puka	käsundusleping OÜ Manglussoniga isikus Ants Manglus 	 -	jurist 	0	
7	Põdrala	maakorraldaja	-	keskharidus	0	
8	Sangaste	maakorraldaja	 	maakorraldus	0	
9	Taheva	maakorraldaja	-	agronoom	0	
10	Tõlliste	abivallavanem	-	mehhaanikainsener	0	
11	Tõrva linn	keskkonnaosakonna juhataja	-	agronoom	0	
12	Valga linn	maanõunik * 	-	Kinnisvara planeerimine ja hindamine/ magister Linnauuringud	0	
		lepinguline suhe arhitektiga 	arhitekt	-	1	
13	Õru	-	-	-	0	
*   ametnik on osalenud TÜ Pärnu Kolledži Ruumilise planeerimise täiendkoolitusel.

•	Info, kui palju ja millistes valdades on olnud kohtuvaidlusi ja kas kohtuvaidlus on jõudnud riigikohtusse

Maakonnas on kahel omavalitsusel olnud kohtuvaidlusi seoses ruumilise planeerimisega, ülevaade nendest on antud alljärgnevas tabelis. Andmed on saadud kohalike omavalitsuste käest. 

Tabel 9. Omavalitsuste planeerimisalased kohtuvaidlused
Jrk nr	Vald/ linn	Vaidlusalune planeering	1. või 2. astme kohtu nr.	Vaidluse teema ja otsuse sisu	
1	Otepää vald	Kaurutootsi külas asuva Järvekalda, Mäe-Kauru, Mäe-Oriku, Ääre-Kauru, Kellamäe ja Kuldpõllu kinnistute detailplaneering	Tartu halduskohtu 27.02.2009  kohtuotsus haldusasjas 3-08-2431	Kaebaja seisukohalt on rikutud Korruptsioonivastase seaduse § 25 lg 1 sätet. Tartu Halduskohus otsustas jätta kaebuse rahuldamata.	
2	Otepää vald	Väike-Palava kinnistu detailplaneering	Tartu halduskohtu 19.05.2010  kohtuotsus haldusasjas 3-09-833	Vastuolu LKS § 14 lõike 1 p 5 – detailplaneeringu kehtestamine ilma kaitstava loodusobjekti valitseja eelneva nõusolekuta. Tartu Halduskohus otsustas jätta kaebuse rahuldamata.	
3	Otepää vald	Vahe-Kellamäe kinnistu detailplaneering	Tartu halduskohtu 03.06.2008  kohtuotsus haldusasjas 3-07-2527	Detailplaneeringu vastu võtmata jätmine LKS § 14 lõike 1 p 5 alusel. Tartu halduskohus otsustas jätta kaebuse rahuldamata	
4	Otepää vald	Väike-Kellamäe kinnistu detailplaneering	Tartu halduskohtu 20.06.2008  kohtuotsus haldusasjas 3-07-2454	Detailplaneeringu vastu võtmata jätmine LKS § 14 lõike 1 p 5 alusel. Tartu Halduskohus otsustas jätta kaebuse rahuldamata.	
5	Valga linn	Valga linna J. Kuperjanovi tn 3 kinnistu ja selle lähiümbruse detailplaneering *	Tartu Halduskohtu 07.02.2005 otsus (kohtuasja nr 3-565/04)	Kaebuse esitaja taotles Valga Linnavalitsuse ehitus- ja planeerimisameti 29.09.2004 otsuse nr 13 tühistamist, millega väljastati ehitusluba J. Kuperjanovi tn 3 // 5 krundile kaubanduskeskuse ehitamiseks. Ehitusluba väljastati J. Kuperjanovi tn 3 ja selle lähiümbruse detailplaneeringu alusel, mis oli ka kohtuvaidluse keskseks teemaks. Kaebuse esitaja leidis, et rajatav kaubanduskeskus muudab oluliselt elukeskkonda, mille naabruses ta ise elab. Tartu Halduskohus otsustas jätta kaebuse rahuldamata.	
			Tartu Ringkonnakohtu 12.05.2005 otsus
(haldusasja nr 2-3-141/05)	Tartu Ringkonnakohus jättis Tartu Halduskohtu otsuse muutmata, märkides, et apellatsioonikaebus on põhjendamatu ja selle rahuldamiseks puudub alus.
	
6	Valga linn	Valga linna Kungla tn 46 ja selle lähiümbruse detailplaneering *	Tartu Halduskohtu 31.05.2010 otsus (kohtuasja nr 3-08-1902)	Kaebuse esitaja taotles Valga Linnavalitsuse 02.09.2009 korralduse nr 266 tühistamist, millega kehtestati Valga linna Kungla tn 46 ja selle lähiümbruse detailplaneering. Kaebaja arvates oli detailplaneeringu menetlusprotsess õigusvastane ja vastutaja ei suutnud tema esitatud seisukohti ümber lükata. Tartu Halduskohus tühistas Valga Linnavalitsuse 02.09.2009 korralduse nr 266, kuna on õigusvastane ja kaebaja subjektiivseid õigusi rikkuv. Otsust põhjendati asjaoluga, et kaebaja vastuväited olid planeeringu menetluses kesksel kohal ning põhjendus vastuväidete mittearvestamise kohta oleks seega korralduse põhimotiivina pidanud korralduses kindlasti sisalduma.	
			Tartu Ringkonnakohtu 15.12.2011 otsus
(haldusasja nr 3-08-1902)	Ringkonnakohus otsustas tühistada halduskohtu 31.05.2010 otsuse osas, mis puudutas detailplaneeringu kehtestamise korralduse tühistamist ja tegi selles osas uue otsuse, millega jätab detailplaneeringu kehtestamise korralduse kehtima.	
*  Kohtuotsused kaevati edasi Riigikohtusse, kuid kohtumäärusega jäeti kassatsioonikaebus menetlusse võtmata.

Kohtuvaidluste puhul on järjest enam tulnud ette juhtumeid, kus maavalitsust on kaasatud menetlusse, sellest tulenevalt on suurenenud töökoormus nii planeeringu spetsialistil kui ka õigustalituse juristil. Kohtu kirjadele vastamine on toimunud kahe ametniku tihedas koostöös. Viimase pooleteise aasta jooksul on maavalitsuse esindajad osalenud kolmel kohtuistungil.

•	Järelevalve üld- ja detailplaneeringute üle

Alates 2005. aastast on 16 korda tehtud VV seaduse § 85 kohast järelevalvet detailplaneeringute üle. Järelevalve teostamine toimub tihedas koostöös planeeringuspetsialisti ja õigustalituse juristi vahel.

Üld- ja detailplaneeringute kehtestamiseelset järelevalvet teostatakse tulenevalt planeerimisseaduse § 23 ning vastavalt laekunud planeeringutele.

Tabel 10. Planeerimisseaduse § 23 kohane järelevalve üld- ja detailplaneeringute üle.
Aasta	Teostatud järelevalvet	sh vastuväidete ärakuulamisi	saavutatud kokkuleppeid	Märkused, selgitused, põhilised eksimused	
	Üldplaneeringud	Detailplaneeringud				
2005	1	17	-	-	planeeringu koostamisse ei ole kaasatud planeeritava maa-ala omanikke; kaustades puudu avalikustamist kajastav informatsioon; ei teavitata õigel ajal dp algatamisest;	
2006	3	10	1	1	pole määratud servituutide vajadust; kaustas puudub keskkonnaministri nõusolek ehituskeeluvööndi vähendamiseks	
2007	2	28	4	2	puuduvad ajalehe teated või ei ole koopialt võimalik tuvastada avaldamise kuupäeva; avalikkust ei kaasata õigel ajal; ei esitata täiendavate kooskõlastajate määramiseks; dp on kehtestatud enne KSH heakskiitmist (ei ole arvestatud KSHst tulenevate soovitustega)	
2008	2	26	13	11	vastuolud planeeringu seletuskirja ja jooniste vahel; Illustreeriva joonise puudumine; puuduvad vajalikud kooskõlastused	
2009	2	25	4	3	Illustreeriva joonise puudumine; planeeringuga määratakse katastriüksuse sihtotstarve; vastuolud planeeringu seletuskirja ja jooniste vahel; ei ole esitatud üldplaneeringu muutmise põhjendust ja ettepanekut	
2010	1	19	3	3	Illustreeriva joonise puudumine; planeeringuga määratakse katastriüksuse sihtotstarve; ei ole esitatud üldplaneeringu muutmise põhjendust ja ettepanekut; planeeringu menetlemisel ei peeta kinni seaduses sätestatud tähtaegadest; puuduvad vajalikud kooskõlastused; vastuolud planeeringu seletuskirja ja jooniste vahel; joonised on loetamatud; dokumentide kaust ei ole korralikult komplekteeritud	
Kokku	11	125	25	20	 	

Valga maavalitsuses tegeleb kõigi planeerimisküsimustega üks spetsialist. Ilmselgelt ei jõua üks ametnik tegeleda paralleelselt kõigi maavalitsuse planeerimisalaste ülesannetega piisaval määral ning sellest tulenevalt tekivad puudujäägid töö kvaliteedis. Igas maavalitsuses peab olema vähemalt kaks planeeringuspetsialisti, mis tagab sujuvama ülemineku ametnike vahetumise korral.

9. Ettepanekud maavalitsuse ja kohalike omavalitsuste planeerimisalase võimekuse hoidmiseks ja parandamiseks ning maakonna ruumilise arengu edendamiseks.

Planeerimisalase võimekuse hoidmiseks ja parandamiseks on oluline tagada ruumilise planeerimise järjepidevus ja stabiilsus nii kohalikes omavalitsustes kui ka maavalitsustes. Selleks on vajalik olemasolevate planeeringute uuendamine ja uute koostamine. Kindlustada tuleb ametikohtade täitumine vastava ettevalmistusega spetsialistide poolt ning tagada nende motiveeritud hoidmine. Veel tuleb tähelepanu pöörata täiendkoolituste ja infopäevade sagedasele korraldamisel.

Omavalitsustes, kus planeerimisalane tegevus pole väga aktiivne ning kus ühel spetsialistil pole täiskohaga tööd, tuleb teha koostööd. Näiteks mitme valla peale ühe spetsialisti palkamine. Samas tuleb tõdeda, et Valgamaal on omavalitsus (Otepää), kus ei piisa ainult ühest planeerimis spetsialistist, vaja on erialast lisapersonali.

Ühel ametnikul on keeruline kõigi maavalitsuse planeerimisküsimustega kvaliteetselt toime tulla. Personali vahetumisel tekib teatud perioodiks seisak maakonna ruumilise arengu edendamises. Uuel ametnikul üksi võtab aega, et end kõigi asjadega kurssi viia ja teadmisi koguda. Vahepeal tehtud otsused ei pruugi olla täielikult läbimõeldud ning motiveeritud. Eeltoodust lähtudes tuleb leida maavalitsusele täiendavad vahendid lisapersonali palkamiseks ja olemasolevate spetsialistide hoidmiseks. Tõenäosus, et mõlemad planeerimisspetsialistid üheaegselt töölt lahkuvad on väike.

Täiendavat tähelepanu tuleb pöörata ministeeriumide vahelisele koostööle, seda just maakonna teemaplaneeringutega tehtud ettepanekute osas.

Tänasel päeval on põhiliseks arengut takistavaks probleemiks ruumilise planeerimise valdkonna üleüldine alarahastatus. Vajalik on oluliselt suurendada rahalisi vahendeid nii kohaliku omavalitsuse kui ka maavalitsuse tasandil, sest läbi planeeringute anname võimalused arengule ning tagame, et planeerimisalased otsused ja tegemised oleksid täielikult läbimõeldud.