1.Sissejuhatus
2. Maakonnaplaneering
3. Teemaplaneering „Asustust ja maakasutust suunavad keskkonnatingimused“
4. Teemaplaneering „Sotsiaalne infrastruktuur“
5. Kokkuvõte
6. Ülevaade planeerimisalasest olukorrast maakonnas
7 Ettepanekud

1.Sissejuhatus
Maakonnaplaneeringute ülevaatamise eesmärk on olukorra analüüsi kaudu leida olulisemad probleemid maakonnaplaneeringute ja kohalike planeeringute koostamisel ning selle alusel osapoolte koostöös leida teed probleemide ennetamiseks ja lahendamiseks.
Hiiu maakonnas koostatud planeeringud:
1.	Maakonnaplaneering - algatatud 1997.a septembris, kehtestatud 06.06.2001 maavanema korraldusega nr 1-19/259
2.	Teemaplaneering „Asustust ja maakasutust suunavad keskkonnatingimused“ - algatatud 08.07.1999 vabariigi valitsuse korraldusega nr 763-k, kehtestatud 27.02.2004 maavanema korraldusega nr 68.
3.	Teemaplaneering „Maakonna sotsiaalne infrastruktuur“ – algatatud 31.01.2005.a Vabariigi Valitsuse korraldusega nr 48, kehtestatud 02.11.2010 maavanema korraldusega nr 221.

2. Maakonnaplaneering
Algatatud 1997. a septembris. 

Tabel 1. Maakonnaplaneeringu elluviimine 2009 - 2010.aaastaks
Jrk	Visioon/arenguidee/strateegia või projekt	Tulemus 2009 - 2010.a	
1	Hiiumaa elanike arv 2010.a 11 000 -15 000 inimest 	Statistikaameti andmetel oli 2010. a 1. jaanuaril Hiiumaale registreeritud 9 865 inimest. 	
2	Kõigi omavalitsuste üldplaneeringute lõpetamine.	Üldplaneeringud on kõigil valdadel. Üldplaneering puudub Kärdla linnal	
3	Igapäevaste avalike teenuste võrdväärne kättesaadavus	Hiiumaalt ära viidud riigiasutused:
1.	Haigekassa. Lähim asub Pärnus
2.	Tarbijakaitse. Lähim inspektor asub Haapsalus
3.	Prokuratuur – teenindavad Haapsalu prokurörid	
4	Omavalitsuste koostöö suurendamine avalike teenuste osutamisel	Avalike teenuste osutamisel koostöö puudub. On olemas ja tegutseb Hiiumaa Omavalitsuste Liit- omavalitsuste vabatahtlik ühendus omavalitsuste tegevuste koordineerimiseks.	
5	Säästva arengu põhimõtted:

- Jäätmemajanduse korraldamine, jäätmete korduvkasutuse süsteemi rakendamine.
- Otsus Kõpu Rahvuspargi rajamise osas
- Otsus ühtse prügimäe rajamise osas

- Kohaliku atraktiivse asulastiku, hoonestuse ja kultuurmaastiku säilitamine

- Jäätmete korduvkasutuse süsteem on rakendunud

- Rajati Kõpu Looduskaitseala

- OÜ Hiiumaa Prügila töötab alates 2009. aastast. Tegemist on jäätmejaamaga, kus prügi sorteeritakse, pressitakse konteineritesse ja transporditakse Tallinna Prügilasse.

- Maakonna teemaplaneeringuga „Asustust ja maakasutust suunavad keskkonnatingimused“ on määratletud väärtuslikud maastikud. Väärtuslike maastikega arvestatakse nii üldplaneeringute kui ka detailplaneeringute koostamisel.	
6	Tugev ja mitmekesine majandus, majanduskasv on Eesti keskmisest kõrgem:
- Kalatööstuses vähemalt 800 töökohta
- puidutöötlemine kuni mööbli valmistamiseni

- plastmassi- ja elektroonikatööstuses 800 töökohta
- kaugtöökeskuse loomine, 

- MTÜ Arhipelaag Kaardikeskuse laiendamine
- Hiiumaa toidab ennast ise, ekspordib köögivilju, marju jne;
kaasaegne, mitmekesine põllumajandussaaduste tootmine ja töötlemine;
- „Hiiumaa tootemärk“ juurutamine
-  tunnustatud turismipiirkonna idee: turistisõbraliku infrastruktuuri arendamine; turismialase informatsiooni koostamine ja levitamine; atraktiivsete sündmuste tekitamine ja korraldamine; matkaradade loomine; sõjaliste mälestiste kasutamine turismi otstarbel

- Kõrgessaare Kalatööstuse 2 pankrotti 

- Puidutööstuse käive 2009.a 3% Hiiumaa majanduse kogukäibest, 82 töötajat. Hööveldatakse puitu, tehakse puitdetaile, väikepartiisid, eritellimisel mööblit.
- plastmassitööstuse käive 2009.a 23% Hiiumaa  majanduse kogukäibest, 426 töötajat

- kaugtöökeskus Emmastes
 
- MTÜ Arhipelaag Kaardikeskus on lõpetanud tegevuse.
- põllumajandussaadused tuuakse peamiselt sisse, puudub piimatööstus, tapamaja. Toiduainetetööstuse osakaal 1% käibest, 49 töötajat (Hiiu Köök, Hiiu Pagar).

- on Hiiumaa Roheline Märk kohalikele toodetele
- Hiiumaa Turismiliit, osalemine turismimessidel,  iga-aastane turismikataloog, 2 turistile mõeldud internetilehekülge; majutuskohtade atesteerimine, koolitused majutuskohtade personalile, pidev giidide koolitus; igal aastal lisanduvad uued matka- ja loodusrajad; Hiiumaa Militaarmuuseumi loomine Tahkunas; Hiiu Surf Ristnas; igal aastal toimuvad üritused: kohvikutepäev Kärdlas, Sõru Jazz, Hiiu Folk, R.Tobiase muusikapäevad, puulaevade pidu Sõru sadamas, Hiiumaa Kammermuusikapäevad, Kärdla Ratsupäevad, Päikeseloojangumuusika kontserdid Kõpu tuletorni jalamil jne. Turismi osa majanduse kogukäibest oli 2009.a 4%, töötajaid 91. 
Hiiumaad külastas 2008. a 134 971 sisekülastajat ja 31 034 väliskülastajat (saadud mobiilpositsioneerimise meetodil).	
7	Võrdsel tasemel infrastruktuurid võrreldes arenenud Läänemere saartega:
- maanteepikenduse printsiibi kehtestamine Hiiumaa ja mandri vahel;
- aastaringne lennuühendus Tallinn-Kärdla-Tallinn 7p x 2 korda päevas;
- alternatiivsete laevaliinide loomine ühenduse pidamiseks Läänemere regioonis, Sõru – Triigi veetee traalimise ja märgistamise lõpetamine
- Kärdla sadama rajamine, Sõru, Orjaku sadama rekonstrueerimise lõpetamine
- kõigi põhiasulate vahel mustkate
- Hiiumaa ja mandri vahelise elektri toiteliini dubleerimine
- alternatiivsete energialiikide kasutamise suurendamine
- tuuleenergia laialdasemaks kasutuselevõtuks vajalike uuringute teostamine
- telefonivõrgu digitaliseerimine
- mobiiltelefoni levi igas saare punktis
- arvutiside püsiühendusvõrgu loomine korterelamutes	

- Praamipiletitel reisijapileti soodustus ID kaardi alusel. Sõiduauto ja kerghaagise üleveo soodustus kliendikaardi alusel.
- Lennuühendus 5 p nädalas x 2 korda päevas;

- toimivad praamiliinid Rohuküla – Heltermaa ja Sõru – Triigi.

- Kärdla sadama rajamine algab 2011.a sügisel, Sõru ja Orjaku sadam on rekonstrueeritud
- mustkatte all kogu ring ümber Hiiumaa

- tehtud

- hakkepuidul töötavad katlamajad

- 4 maakonna tuuleenergeetika teemaplaneering

- tehtud

- mobiililevi katab peaaegu kogu saare.

- interneti püsiühendus kõigis suuremates asulates, erinevad WIFI- võrgud katavad kogu saare	
8	Hiiumaa on õppiv saar, arenenud ja koostöövõimeline kogukond:
- Lauka ja Palade Põhikooli rekonstrueerimine

- Kärdla Gümnaasiumi rekonstrueerimise lõpetamine
- kutseharidusasutuse loomine Kärdlasse
- infotehnoloogia ja keskkonnakolledži loomine Kärdlasse

- tähtsustada täiskasvanute koolitust ja elukestva õppimise vajalikkust
- avaliku internetiteenuse kättesaadavus kõigis keskustes
- küla- ja haridusseltside regulaarne toetamine omavalitsuste ja maavalitsuse poolt
- restaureerimis-koolituskeskuse väljaarendamine Suuremõisa Ametikoolis
- õppeprogramm Venemaa omavalitsuste esindajatele
- suveülikooliprojekti elluviimine
- pensionäride ja puuetega inimeste päevakeskused
- puuetega noorte integreerimine tööturule

- kasuperede võrgustiku ettevalmistamine ja ellurakendamine
- pikaajaliste töötute aktiviseerimine
- sotsiaal- ja tervishoiukomisjonide moodustamine omavalitsustes
- 6 perearstikeskust, paralleelselt pereõepraksise loomine
- Hiiumaa Haigla rekonstrueerimine ja restruktureerimine

- ravimudal rajaneva taastusravikeskuse ehitamine

- infotehnoloogia parem rakendamine meditsiinikorralduses
- tervise-edenduslike projektide algatamine ja elluviimine
- töötervishoiuarsti ja psühholoogi töötamine Hiiumaal
- Emmaste, Käina, Kärdla, Palade, Viskoosa spordikeskuste väljaarendamine

- spordiürituste korraldamine erinevatele sihtgruppidele

- Lauka PK rekonstrueeriti KOIT kava vahenditest, Palade PK hasartmängu programmist, muudest allikates.
- on KOIT kava toetusega rekonstrueeritud

- ei ole loodud ja ei ole hetkel ka päevakorral

- oli idee ja projekti tasandil, ei teostunud. Kärdlas paar aastat tegutsenud Ettevõtluskõrgkooli Mainor Õppekeskuse tegevus soikus õpilaste vähesuse tõttu.
- täiskasvanute koolitus SA „Tuuru“ ja Suuremõisa Ametikoolis

- on olemas

- toimib

- Hiiumaa Ametikoolis on restaureerimise eriala.

- ei ole toimunud

- toimis perioodil kui Hiiumaal oli Tartu Ülikooli esindus.
- on olemas igas omavalitsuses

- töötamise toetamise teenust saavad 8 tööealist isikut (rahastab Sotsiaalkindlustusamet), lisaks  Töötukassa teenused.
- Tervise arengu Instituut tegeleb koostöös maakonnaga

- toimib omavalitsuste koostöös Töötukassaga

- on olemas igas omavalitsuses
- 2010 - 6 perearstikeskust, 2011 - 5.
Pereõepraksist ei ole loodud

- renoveeritud on kirurgiablokk, ehitatud uus operatsiooniblokk. Algab hooldusraviosakonna väljaarendamine, taastusravi võimaluste laiendamine
- ravimuda kasutatakse vähe, põhiliselt kosmeetikas. Taastusravi ei ole orienteeritud ravimuda kasutamisele.
- digiretsept, digitaalne andmebaas

- osaletakse riiklikes ja TAI projektides

-  Hiiumaal on 1 töötervishoiuarst, 2 psühholoogi

- Emmastes on valla spordihall on tänaseks peaaegu renoveeritud, staadion pooleli
Kõrgessaare Vaba Aja Keskus on heas korras, töö kestab, välja arendamisel on ka Lauka kooli staadion.
Pühalepa vallas on vabariiklikuks prioriteediks Paluküla 
Tervisespordikeskus, mille väljaehitamist finantseeritakse riiklikust 
"Tervisespordikeskuste programmist", selle juurde kulub Palade kooli 
staadion
Käina valla spordikeskuse areng on algfaasis, kuna prioriteet on olnud ujula väljaehitamine, mis oluline 
tervele Hiiumaale.
Kärdlas oli suurimaks investeeringuks staadion, Spordisaalides on tehtud 
väiksemaid remonte
- Emmaste emadepäeva jooks
Emmaste Rattasõit,
Hiiumaa võrkpalliturniir
Hiiumaa Orienteerumise karikavõistlused
Hiiumaa Suur Rattasõit
Kärdla Cup korvpalliturniir
Tänavakorvpalliturniirid
Rannavolle karikasari
Hiiumaa Ratsupäevad ja karikavõistlused
Viskoosa Cup saalihoki turniir
Luidja triatlon
Orjaku triatlon
Kõrgessaare jaanijooks
Luidja rannavolle
Võrkpalli Kadriturniir
Peanque võistkondlikud karikavõistlused
Kergejõustiku teisipäevakud
Ujumisüritused Käina ujulas

Tabel 2. Tähtsamate näitajate prognoos maakonnaplaneeringus ja tegelik olukord 2010.a
Näitaja	Prognoos 2010. aastaks	Tegelikkus 2010.a	
Rahvastik			
Rahvaarv	11 300	9 865	
Mehed	5 640	4 719	
Naised	5 660	5 146	
0-14 a	2 540	1 383	
15-64 a	7 000	6 978	
Üle 65 a	1 760	1 504	
Loomulik iive	-15	-32	
Keskkond	
Veekasutus (m3)	500 000	193 000 (2009)	
Õhusaaste paiksetest allikatest (t)	200	12.40 (2009)	
Metsaraie (tm)	151 000	130 885 (2009)	
Metsa uuendamine (ha)	155	86,3 (2009)	
Registreeritud ettevõtjad, asutused, MTÜ-d	
Ettevõtjad kokku	780	1 126	
Sh FIE	380	545	
Ärüühingud	400	581	
MTÜ	210	306 (2009)	
SA	20	10	
Omavalitsus- ja riigiasutused	100	36	
Ettevõtete majandusnäitajad (kr)			
Bilansimaht	410 000	1 146 277 571 (2009) (kinnisvara hindade järsk kasv)	
Realiseerimise netokäive	1 025 000	1 378 800 000 (2009)	
Investeeringud põhivarasse	250 000	28 253 000 (2009)	
Puhaskasum	20 000	15 010 (2009)	
Tulud	199 000	782 112 (2009)	
Kulud	196 000	772 889 (2009)	
Riigimaanteed (km)	525	473 (2009)	
Kohalikud maanteed (km)	500	437 (2009)	
Muud maanteed (km)	300	-	
Sõiduautod	6 000	7 630 (2009)	
Bussid	70	41 (2009)	
Veoautod	900	1 080	
Telefoni abonentliinid	5 000	4 307 (2009)	
Sidejaoskonnad	5	6 (2010)	
Tööhõive			
Registreeritud töötuid	250	632 (31.12.2009)	
Töötute osatähtsus tööealises elanikkonnas	3,5%	8,6 %	
Hõivatud	5 200	4 400 (2009)	
Tööhõive määr	56%	54,9 % (2009)	
Keskmine brutopalk (kr)	6 500	9 475	
Sotsiaalhoolekanne ja tervishoid			
Pensionärid	2 800	2 658 (2009)	
Hoolealused hoolekandeasutustes	45 täiskasvanut, 5 last	57 (2009)	
Arstid	20 (s.h. 7 eraarsti)	21 (2009)	
Õendusalatöötajad	40	31 (2009)	
Haiglad	1	1 	
Käigud ambulatoorsetesse raviasutustesse	50 000	48 544 (2009)	
Hospitaliseeritute arv (eeldusel, et moodustatakse lisaks 10 voodiga järelraviosakond)	2 000
	1 041 (2009)	
Haridus ja kultuur			
Koolieelsete lasteasutuste arv	2-3 era/ 6 munitsipaal	7	
Üldhariduslike õppeasutuste arv	5	7	
Kutsehariduse õppeasutuste arv	1	1	
Rahvaraamatukogud	8	7	
Muuseumid	10	7	

Tabel 3. Maakonnaplaneeringu muudatused
jrk	Planeering	Kehtestati	Muudatuse sisu	
1	Käina valla üldplaneering	31.05.2006, nr 13	Muuta detailplaneeringu kohustusega alad Käina vallas kompaktse asustusega aladeks, kuhu kehtestatakse detailplaneeringu kohustus	

Eelnevast ülevaatest on näha, et maakonnaplaneeringuga seatud ülesanded ja eesmärgid on suures osas ellu viidud.
Maakonnaplaneeringut on ajakohastanud ja täpsustanud sellele järgnenud teemaplaneeringud „Asustust ja maakasutust suunavad keskkonnatingimused“ ning „Sotsiaalne infrastruktuur”.
Maakonnaplaneeringus ette nähtud visioonid ning eesmärgid tehnilise infrastruktuuri osas on saavutatud ning oleks vaja mõelda kuhu ja kuidas edasi liikuda.
Omavalitsuselt on tulnud ettepanek koostada kergliiklusteede teemaplaneering. Hiiumaa väiksust arvestades oleks mõistlik mitte piirduda ühe kitsa teemaga vaid käsitleda teedevõrku laiemalt ja kompleksemalt.
Tuuleenergeetika teemaplaneeringu koostamise käigus on tulnud ettepanekuid, et tuleks käsitleda laiemalt taastuvenergeetika kasutusvõimalusi ja mitte piirduda vaid ühe - tuuleenergeetikaga. Maakonnaplaneeringus nähti ette dubleerida toiteliin Saaremaa ja Hiiumaa vahel ning tänasel päeval on see ka olemas kuid elu on näidanud, et sellest ei piisa pikemaajalise elektrikatkestuse vältimiseks kogu saarel.
On probleeme ühistranspordi korraldamisega- kulutused suurenevad, sõitjate arv väheneb, riigi toetus samuti. Oleks vaja optimeerida bussiliine või välja mõelda alternatiivsed võimalused.
Seega võiks järgnev maakonnaplaneering olla teemaplaneering „Tehnilised Infrastruktuurid“.

3. Teemaplaneering „Asustust ja maakasutust suunavad keskkonnatingimused“

Planeering algatati 08.07.1999, kehtestati 27.02.2004.a
Planeeringuga määratleti Hiiumaa väärtuslikud maastikud, väärtuslikud põllumaad, puhkealad, Kärdla linna väärtuslikud alad ja puhkealad, Hiiumaa roheline võrgustik ning sinine võrgustik ehk merekeskkond Hiiumaa ümber..
Väärtuslikes maastikes ei ole hilisemate üldplaneeringutega muudatusi tehtud. Väärtuslike maastike säilimiseks kehtestatud kasutustingimusi, hooldussoovitusi, piiranguid ning soodustusi on arvestatud nii üldplaneeringute kui ka detailplaneeringute koostamisel. Hilisemate planeeringutega väärtuslike maastike piire ei ole muudetud.
Rohelist võrgustikku on täpsustatud  vastavalt kaitstavate alade piiride muutumisele. Rohelist võrgustikku on muudetud Kõrgessaare valla üldplaneeringu teemaplaneeringuga „Maakasutusreeglite ja ehitustingimuste määramine“ – on arvesse võetud väärtusliku maastikumijööga alad, et moodustuks terviklik maakondlike ja valla seisukohalt tähtsaid alasid hõlmav võrgustik.

Tabel 4 . Maakonnaplaneeringu teemaplaneeringu „Asustust ja maakasutust suunavad keskkonnatingimused“ muudatused
jrk	Planeering	Kehtestati	Muudatuste arv	
2	Kõrgessaare valla üldplaneeringu teemaplaneering „Maakasutusreeglite ja ehitustingimuste määramine“	27.02.2004, nr 68	Rohevõrgu täpsustamine:
on arvesse võetud väärtusliku maastikumijööga alad, et moodustuks terviklik maakondlike ja valla seisukohalt tähtsaid alasid hõlmav võrgustik.
(Kehtest.12.11.2010, nr 19)	

4. Teemaplaneering „Sotsiaalne infrastruktuur“

Teemaplaneering algatati 31.01.2005, kehtestati 02.11.2010.a. Teemaplaneeringus ei ole muudatusi tehtud. 
Planeering on koostatud ning planeeringuga arvestatakse Euroopa Liidu struktuuriabi ja riigi regionaalpoliitiliste toetusmeetmete ja –programmide rahaliste vahendite jaotamisel.
Kuna planeering on kehtestatud vaid mõni kuu tagasi, siis ei ole vee võimalik hinnata planeeringu mõju maakonna arengule.

5. Kokkuvõte

Tabel 5. Hiiu maakonna maakonnaplaneeringud
jrk	Planeering	Algatati	Kehtestati	Muudatuste arv	Hinnang tegevuskava elluviimisele	
1	Maakonnaplaneering	Sept 1997	06.06.2001	1, Käina valla üldplaneering (Kehtest.31.05.2006, nr 13)		
2	Teemaplaneering „Asustust ja maakasutust suunavad keskkonnatingimused	08.07.1999	27.02.2004	1, Kõrgessaare valla üldplaneeringu teemaplaneering (Kehtest.12.11.2010, nr 19)		
3	Teemaplaneering „Maakonna sotsiaalne infrastruktuur“	31.01.2005	02.11.2010			

6. Ülevaade planeerimisalasest olukorrast maakonnas

Tabel 6. Üldplaneeringud maakonna valdades ja linnades
Jrk	Planeering	Kehtestatud	Sisaldab maakonnaplaneeringu muudatusi (koguarv)	Muudetud DP alusel (koguarv)	
1	Emmaste valla üldplaneering	30.09.2005, nr 39		2	
2	Kassari saare üldplaneering, Käina vald	27.03.2003, nr 32			
3	Käina valla üldplaneering	27.05.2003, nr 42	1		
4	Kõrgessaare valla üldplaneering	17.01.2003, nr 5		33	
5	Kõrgessaare valla teemaplaneering „Maakasutusreeglite ja ehitustingimuste määramine“	12.11.2010, nr 19	1		
6	Kuri-Tähva-Sääre piirkonna üldplaneering, Pühalepa vald	07.05.2002, nr 39			
7	Hellamaa-Värssu-Puliste piirkonna üldplaneering, Pühalepa vald	07.05.2002, nr 40		1	
8	Hagaste-Heltermaa piirkonna üldplaneering, Pühalepa vald	20.12.2005, nr 33			
9	Pühalepa valla keskosa üldplaneering	27.04.2010, nr 60			
10	Suuresadama-Kärdla piirkonna üldplaneering, Pühalepa vald	16.12.2003, nr 37		6	
11	Heltermaa-Sarve-Salinõmme piirkonna teemaplaneering, Pühalepa vald	29.12.2008, nr 334			
12	Kärdla linn	puudub	Linnal ei ole aastaid olnud järjepidevat linnaarhitekti ega maakorraldajat, kes oleks läbi aastate korraldanud üldplaneeringu koostamist		

Tabel 7. Omavalitsuste ruumilise planeerimisega tegelevate spetsialistidega varustatus.
Jrk	Vald/linn	Planeerimisspetsialisti ametinimetus	Erialane haridus (erialane = arhitekt, planeerija või geograaf)	Muu haridus	Erialase haridusega töötajate arv	
1	Emmaste vald	Maa- ja ehitusnõunik		agronoom	0	
2	Kõrgessaare vald	ehitusnõunik	Ehitusarhitekt (kõrgkool lõpetamata)		0,8	
3	Käina vald	abivallavanem	ehitusinsener		1	
4	Kärdla linn	maakorraldaja	Ehitusarhitekt (kõrgkool lõpetamata		0,6	
5	Pühalepa vald	maakorraldaja		agronoom	0	

Kõik omavalitsuste spetsialistid on osalenud planeerimisalastel täiendkoolitustel.
Nii Kõrgessaare valla kui ka Kärdla linna planeerimisalase tööga tegeleb üks ja sama ehitusarhitekti haridusega inimene. Ta on asjatundlik ja professionaalne kuid kuna ta töötab mõlemas omavalitsuses osalise koormusega, ei viibi mitte kummaski täit töönädalat ja tema töökoormus omavalitsustes kokku on 1,4, siis sellest tulenevalt on mõlema omavalitsuse planeerimisalases töös viimasel ajal palju menetluslikke vigu ja ebatäpsusi (planeerimisseaduses ette nähtud tähtaegadest ei peeta kinni või mõned vajalikud menetlustoimingud jäävad tegemata).Hiiumaal on väikesed omavalitsused ning sageli ei ole omavalitsustes spetsialistile täit töökoormust või puudub omavalitsusel finantssuutlikkus täie koormusega spetsialisti tasustada. Kui üks spetsialist töötab mitmes omavalitsuses tuleks tema töö ümber korraldada selliselt, et ta ei oleks sunnitud end jagama erinevatel päevadel erinevate omavalitsuse vahel vaid ta saaks töötada ühes kohas ja üheaegselt mitme omavalitsuse huvides.

Tabel 8. PlanS §23 kohane järelevalve üldplaneeringute ja detailplaneeringute koostamise üle
Aasta	Teostatud järelvalvet	Sh vastuväidete ärakuulamisi	Saavutatud kokkuleppeid	Märkused, selgitused, põhilised eksimused planeeringute menetlemisel	
	Üldplaneeringud	Detailplaneeringud				
2005	3	6	-	-	Maakonna teemaplaneeringuga „Asustust ja maakasutust suunavad keskkonnatingimused“ väärtuslike maastike hooldussoovitustega mittearvestamine; Natura 2000 linnu ja loodusaladega mitte arvestamine; puuduvad kooskõlastused või koostöö ametkondadega	
2006	-	3	-	-	Maakonna teemaplaneeringuga „Asustust ja maakasutust suunavad keskkonnatingimused“ väärtuslike maastike hooldussoovitustega mittearvestamine; Natura 2000 linnu ja loodusaladega mitte arvestamine;	
2007	-	3	1	1	Plan §18, §12, §17, §23. 	
2008	1	28	-	-	PlanS §12, §16, 
§17  §35	
2009	1	18	2	2	§12, §16
Maakonna teemaplaneeringuga „Asustust ja maakasutust suunavad keskkonnatingimused“ rohelise võrgustikuga mittearvestamine	
2010	2	20	1	1	§12, §18	

Vv § 85 kohast järelvalvet on algatatud kahel korral, kuid vajadust kohtusse pöörduda ei ole olnud.
Hiiu maavalitsuses tegeleb nii planeerimistegevusega maakonnas kui ka planeeringute järelvalvega üks töötaja. Detailplaneeringut järelevalve sagedust ning ette tulevaid probleeme ei ole võimalik ette näha, samal ajal tuleb aga tegeleda ka muude planeerimisalaste ülesannetega. . Maakonna planeerimisalast võimekust parandaks kahe planeeringutega tegeleva töötaja olemasolu maavalitsuses

Tabel 9. Valdade ja linnade planeerimisalased kohtuvaidlused
Jrk	Vald/Linn	Vaidlusalune planeering	1. või 2. astme kohtu otsuse nr	Vaidluse teema ja otsuse sisu	
1	Käina vald				

2	Kõrgessaare vald	Pihla küla Peebu kinnistu detailplaneering	Tallinna Ringkonnakohus 11.mai 2009 kohtumäärus haldusasjas 3-07-1902	Danske Bank AS omandas 15.02.2004 kohtutäitur Arvi Pink poolt korraldatud enampakkumisel Kõrgessaare vallas Peebu kinnistu (registriosa 75433). Kõrgessaare Vallavalitsuse 31.08.2007 korraldusega nr 254 kehtestati Peebu kinnistu suhtes detailplaneering.

AS Pihla Puhkeküla esitas halduskohtule kaebuse vallavalitsuse 31.08.2007 korralduse nr 254 tühistamiseks. Kaebaja vaidlustas korralduse põhjusel, et detailplaneering muudab oluliselt raskendatuks Kõrgessaare Vallavalitsuse 16.11.2000.a. Korralduse nr 464 täitmise. Vastava korraldusega väljastati kaebajale ehitusluba. Kaebaja leidis, et tema poolt on kinnistule rajatud krundi sisene tee ja paigaldatud krundi elektrienergiaga varustamiseks elektrikilp. Planeeringu alusel nähakse ette kaebuse esitajale kuuluva elektripaigaldise ja kinnistu sisese tee kasutamine ilma tema nõusolekuta.
Tallinna Halduskohus rahuldas 30.04.2008 otsusega kaebuse ja tühistas vallavalitsuse 31.08.2007 korralduse.

Danske Bank AS esitas halduskohtu otsuse peale apellatsioonkaebuse, paludes halduskohtu otsus tühistada ja teha uus otsus, millega jätta kaebus rahuldamata.

06.05.2009 jõudis Tallinna Halduskohtusse AS Pihla Puhkeküla, Kõrgessaare Vallavalitsuse ja Danske Bank AS vahel sõlmitud kompromiss, mille pooled paluvad kinnitada ja lõpetada asja menetlus.	
3	Kärdla linn				
4	Pühalepa vald	Heltermaa küla Lautrikoha	1.astme kohus	Kehtestamisotsuse tühistamise taotlemine kuna on rikutud kaebaja õigusi maa ostueesõigusega erastamiseks, ei ole järgitud menetlusreegleid ja otsus on motiveerimata – jätta rahuldamata	
5	Emmaste vald	Sõru sadamaga piirneva maa-ala 2. etapi detailplaneering	Kohtuasi nr 3-06-1339	Maa tagastamine, subjekt tunnistati õigeks	

Tabel 10. Riigikohtusse jõudnud planeeringuvaidlused.
Jrk	Vald/Linn	Vaidlusalune planeering	Riigikohtu otsuse nr	Vaidluse teema ja otsuse sisu	
1	Käina vald	-	-	-	
2	Kõrgessaare vald	-	-	-	
3	Emmaste vald	-	-	-	
4	Pühalepa vald	-	-	-	
5	Kärdla linn	-	-	-	
Riigikohtusse ei ole Hiiu maakonnast jõudnud ühtegi kohtuvaidlust.

7 Ettepanekud 

1.	Järgnev maakonnaplaneering võiks olla teemaplaneering „Tehnilised Infrastruktuurid“ 
2.	Oleks vajalik kõigi omavalitsuste poolt tasustatava ühise maakonna arhitekti ametikoha loomine. Maakonnaarhitekt peaks olema spetsialist, kes poleks ainult planeeringumenetlusega seotud ametnik vaid tegeleks maakonna arhitektuuriliselt ühtse välisilme kujundamisega, säilitamise ja arendamisega.
3.	Planeerimisalase töö kvaliteedi tõstmiseks maakonnas oleks vajalik parem koostöö omavalitsuste vahel. Üks võimalus oleks omavalitsuste ühise planeerimisbüroo asutamine.
4.	Maakonna planeerimisalast võimekust parandaks kahe planeerimisspetsialisti olemasolu maavalitsuses. Detailplaneeringut järelevalve sagedust ning ette tulevaid probleeme ei ole võimalik planeerida ega prognoosida, samal ajal tuleb aga tegeleda ka muude planeerimisalaste ülesannetega. On vajalik spetsialisti olemasolu, kes tegeleks ruumilise arengu visioonide ja valdkonna arengukavade koostamise ning järgimisega.