Subject: FW: Keskse teabe edastuse ja dokumentide kättetoimetamise tõhustamise lahenduse väljatöötamise kavatsus
From: "Kertu Nurmsalu" <[email-masked]>
To: "SiM info" <[email-masked]>
Date: Tue, 12 Aug 2025 11:34:14 +0300

Palun registreerida

From: Tanel Terase <[email-masked]>
Sent: Tuesday, August 5, 2025 3:06 PM
To: Kertu Nurmsalu <[email-masked]>
Cc: Kalmer Kärblane <[email-masked]>; Kaija Kirch
<[email-masked]>; Erle Eks <[email-masked]>
Subject: Keskse teabe edastuse ja dokumentide kättetoimetamise tõhustamise
lahenduse väljatöötamise kavatsus

Tere

Tutvusime kättetoimetamise VTK-ga ning edastame sisendiks alljärgnevad
märkused:

1.	Pole arvestatud liidestuvate infosüsteemide kuludega ja lisaks
pole välja toodud keskse kättetoimetamise teenuse parameetreid, mis
tingimustel keskset teenust pakutakse. Tehniline hinnang on üldine ja
osapooltega läbi arutamata.
2.	VTK-s puudub selge ja kõiki asjakohaseid kulusid arvestav kulude
analüüs, millest tingituna on võimalik, et uue keskse lahenduse
väljatöötamine tänasel ajahetkel on sama eesmärgi saavutamiseks
kumulatiivselt kallim, kui olemasolevate lahenduste kasutamisega
jätkamine. Kuivõrd üks eesmärkidest (lk 4) on kokkuhoid, siis oleks vaja
selget kulude võrdlevat analüüsi konkreetsete teenuste kaupa ning
kumulatiivset vaadet. Väited, et praegune lahendus on "kallis" ja keskne
lahendus toob kulude kokkuhoiu, on ilma tasuvusanalüüsita paljasõnaline.
See, et Eestis on 80 õigusakti, mis reguleerivad teabe kättetoimetamist,
ei näita mitte midagi kulude suurusjärgu kohta. Lisaks tuleks sellise
eesmärgi juures arvestada ka sellega, et olemasolevatesse kättetoimetamise
lahendustesse on investeeritud ja see investeering tuleks siis maha kanda
ning vastav kulu tuleks tasuvusanalüüsi sisse arvestada. Olukorras, kus
VTK seab eesmärgiks kulude kokkuhoiu, ent ei hõlma asjakohast
tasuvusanalüüsi, mis võtaks arvesse kõiki kaasuvaid kulusid, sh. kõikide
liidestuvate asutuste arenduskulusid ning investeeringute mahakandmise
kahjusid, ei ole võimalik anda hinnangut, kas VTK-ga pakutav lahendus
oleks kulutõhus ning taotletav eesmärk üleüldse saavutatav. On võimalik,
et keskse lahenduse väljatöötamine olukorras, kus killustunult on
lahendused välja töötatud, ei ole kulutõhus ning VTK-s puuduvad andmed,
mis võimaldaks eesmärgi saavutamist mõistlikult kontrollida. Kulutõhususe
analüüs eeldab ka selget kindlasti liidestuvate, võib-olla liidetuvate ja
kindlasti mitte liidestuvate teenuste segregatsiooni, et üleüldse oleks
võimalik hinnata, millised oleks keskse lahenduse kulutõhususe vahemikud
ning missugune liitunute maht tuleb saavutada kulutõhususe saavutamiseks.
3.	 VTK eesmärgiks märgitud ka keskne lahendus ise. Keskne lahendus
saab olla vahend eesmärgi saavutamiseks, kuid mitte eesmärk iseeneses. St
keskset lahendust ei peaks tegema sellepärast, et teha keskset lahendust.
Vastav eesmärk tuleks VTK-st ilmselt tervikuna eemaldada.
4.	Kui ei ole teada keskse lahenduse käideldavuse tingimused, siis ei
saa teha ka järeldust, et kulud on samad, mis praeguse lahenduse puhul.
Keskse lahenduse kasutajate arv on tõenäoliselt kordades suurem kui
praegu, mistõttu kulude osa vajab tulenevalt käideldavuse tingimustest
kindlasti üle hindamist. Praegu olemasolevate lahenduste kuludest ei saa
järeldada uue lahenduse kulusid. VTK Lk. 17 allmärkustes on kirjas, et
asutuste arenduskulu võib olla hinnanguliselt 75 000 eurot. Ei ole teada,
millel selline summa põhineb ja meie sellist suurusjärku ei saa kinnitada.
SMIT käitleb paljusid teavitusi saatvaid teenuseid, mistõttu on
ebarealistlik eeldada, et 75 000 euro eest saaks neid kõiki liidestada uue
keskse lahendusega. Lisaks tuleb arvestada ka turvatestimise kuludega. On
ebaselge, kelle kanda jäävad keskse lahenduse puhul küberturvalisuse
seadusest tulenevate kohustuste kulu.
5.	Tõele ei vasta VTK-s esitatud väide, et asutustel endil ei ole
vaja oma süsteeme töös hoida (lk 17, punkt 8). Iga liidestus tähendab ka
selle tööshoidmist ja vajadusel sellega tegelemist. VTK paneb kõik
teenused ühte, kuid kulude selgema arvestuse eesmärgil tuleks välja tuua,
millised konkreetsed teenused kõigepealt seda keskset lahendust siiski
vajaksid. Isikut tõendavate dokumentide ja välismaalaste menetlustega
seotud teenused saadavad ka menetlusotsuseid ja meil on
iseteeninduskeskkonnad, kuid otsuste saatmine ise ei ole selle juures
kõige suurem osa, hoopis suuremad ja keerukamad arendusvajadused on meil
seotud inimestega suhtlemisega. Ehk nendes teenustes ei ole mitte teabe
kättesaadavaks tegemine kõige suurem vajadus, vaid suurem probleemkoht on
teabe vahetamine inimesega, st et inimene saaks nii teavituse kätte kui ka
saaks saata vastuse, sh koos lisadokumentidega või biomeetriaga. Teabe
kättesaadavaks tegemine on meie teenuste vaates vaid üks osa probleemist,
mida meie arendatud iseteeninduskeskkonnad lahendavad. Seega nende
teenuste vaates ei oleks sellist keskset lahendust vaja. VTK peaks avama,
miks uue keskse lahenduse väljatöötamisel pole oluliseks peetud
kahesuunalise suhtluse võimalust.
6.	Teenuste kasutamise piiramine võib olla probleemne ja meie jaoks
võib see tähendada päris arvestatavaid arendusmahtusid. Näiteks
elatisvõlgnike puhul on ka varasemalt läbi käinud teema, et passi
taotlemise piiramine on üks tugevamaid mõjutusvahendeid, sest see piirab
inimese võimalust reisida. Kui ka meie teenused ise keskse teenusega ei
liidestuks, tuleb varem või hiljem teemaks see, et tahetakse piirata just
passi või ID-kaardi taotlemist ning see tähendaks meile arendusi. Teenuste
kasutamise piiramine vajab konkreetsete teenuste määratlemist ja selget
mõju ja kulude analüüsi. Praegu on see liiga ebamäärane ja taolise
abstraktsiooni astme pinnalt ei ole mõistlikult võimalik VTK-s lahendusi
pakkuda ega neid hinnata. Teenuste piiramise kontekstis on küsitav ka
taolise meetme proportsionaalsus. Kui teenuste piiramisega soovitakse
muuta kättesaamatuks mugavusteenused, siis kõnealused mugavusteenused on
välja arendatud muuhulgas põhjusel, et riigil on selliselt soodsam
tegutseda. See tähendab, et VTK peaks hindama ära ka mugavusteenuste
piiramisel selliste isikute hulga, kes dokumendi kättesaamise vältimiseks
eelistavad asjaajamist riigiasutuste büroodes, paberkandjatel vm. ning
sellest tingitud lisakulu kas lisatöötajate värbamiseks, paberil
asjaajamiseks vm. ning alles seejärel saab teostada proportsionaalsuse
testi - kas kaasuvad mõjud on taotletava eesmärgi suhtes mõõdukad.
7.	VTK-st ei selgu, milliseid alternatiive teenuste piiramisele on
VTK koostamisel kaalutud dokumendi kätte toimetamiseks või selle
kättetoimetatuks lugemiseks. Teenuste piiramise eesmärk VTK kohaselt on
mõjutada isikut võtma vastu talle adresseeritud dokument, ent juhime
tähelepanu, et pelgalt isiku mõjutamine ei taga dokumendi vastuvõtmist,
kui isik on küll mõjutatud, ent väldib endiselt dokumendi vastuvõtmist.
Korrektne legitiimne eesmärk oleks ilmselt dokumendi kättetoimetamise või
kättetoimetatuks lugemise tagamine, ent kui piiratakse mugavusteenuseid,
mille tulemusel on isikul võimalik endiselt kõik vajalik suhtlus riigiga
teostada, ei taga mugavusteenuste piiramine sellise eesmärgi saavutamist,
mistõttu ei saa see olla ka proportsionaalne. Lihtsalt dokumendi
vastuvõtmist vältiva isiku elu ebamugavamaks muutmine ei ole ilmselgelt
iseseisev legitiimne eesmärk. Olukorras, kus tegelik eesmärk peaks olema
dokumendi kättetoimetamine või kättetoimetatuks lugemine ning
mugavusteenuste piiramine sellise eesmärgi saavutamist ei taga, tuleks
tõsiselt kaaluda alternatiivselt meetmeid,  mis päriselt tagaksid tegeliku
eesmärgi saavutamise ja seda riigile välditavate lisakuludeta, mis
kaasnevad mugavusteenuste piiramisega.

Tervitab

Tanel Terase

Jurist

SMIT